3.+Oppdrag+for+mellomperiode

= = Oppdrag som skal løses i mellomperioden Oppdraget:

a) Bruker erfaring og teori og planlegg et undervisningsoppdrag som du skal gjennomføre for Kreftforeningen. b) Skriv et kort notat hvor du setter ord på på din praktiske yrkesteori (PYT) som ligger bak planen. Praksistrekanten kan være til hjelp for å strukturere en slik begrunnet beskrivelse. Denne finner du i PowerPointen fra dag 1.

c) Etter at du har gjennomført undervisningen skal du ganske umiddelbart skirve et kort notat om hvordan det gikk.

Det er viktig at alle gjør dette, da vi på samling 2 skal bruke begge notatene iforbindelse med kollegaveiledningen.

=Oppgave mellomperioden - Marte Gråberg= Her er min oppgavebesvarelse. Jeg har gjennomført et internt undervisningsoppdrag. A) ****Planlegging av undervisningsoppdrag ** I oppstarten vil jeg gjøre det klart for deltakerne hva jeg ønsker å få ut av denne undervisningen. Konkretisere bruk og vise eksempler på hvordan de kan gjøre det og vi skal diskutere oss frem til en modell som vi kan begynne å bruke.
 * 
 * Formål: ** Målet er at seksjon informasjon skal bruke intranettet PULS effektivt og bort fra Utforsker.

- Få innblikk i PULS – mer kunnskap i hvordan man best kan bruke intranettet - Få tekniske ferdigheter i hvordan man gjør det - Komme i gang med arbeidet - Bruke intranettet PULS på best mulig måte - Ansatte i seksjon informasjon - 12 personer - De fleste har kommunikasjons- eller journalistutdanning - Personer av begge kjønn og ulik alder - De er motiverte til å komme i gang - Intern undervisning - Halvannen time til rådighet - Behov for projektor - Jeg bruker PC og viser mens deltakerne lytter - Forelesing med struktur ”Bakvendtland”. Målet er at seksjon informasjon skal bruke PULS effektivt og bort fra Utforsker. Hvordan kommer vi oss dit? - Demonstrasjon - Diskusjon - Bruke eksempler hvordan andre har gjort det, evt. hvordan vi ikke skal gjøre det - Vil vise på skjerm - Sende brukerveiledning på forhånd - Hvordan bruke PULS på best mulig måte? - Hvordan har andre seksjoner løst det? - Hva er neste steg? - Diskusjon: Hvordan kan vi bruke dette siden? - Gir oppgave – hjemmelekse som de skal gjøre – legge inn og sjekke F:\-mappene - Evaluere om PULS blir brukt av de ansatte i seksjon informasjon - Er oppgavene utført B) ****Praktisk yrkesteori (PYT) ** Hva er mine begrunnelser for hvorfor jeg vil gjennomføre dette undervisningsoppdraget på denne måten? - Halvannen time ikke er veldig god tid til å jobbe praktisk eller i grupper, derfor tenker jeg at en ren forelesing med diskusjon er det beste. - Pedagogisk teori og læringsteori viser klart at effekten av ren forelesing ikke er den beste. Jeg tar derfor med demonstrasjon og gruppediskusjon og informerer tidlig om at de vil få en oppgave. På den måten håper jeg at de føler de må følge godt med. - I strategien til Kreftforeningen vektlegges viktigheten av å bygge en felles identitet og sterkt internt omdømme gjennom en klar forankring internt av våre eksterne aktiviteter. Vår interne kommunikasjon skal forsterke vår kunnskap, holdning og motivasjon. PULS er et sted som kan bidra til dette. Det gir en større åpenhet om hvem som gjør hva i organisasjonen og kunnskap ligger tilgjengelig for at alle kan ta det i bruk. C) ****Hvordan det gikk ** Undervisningen gikk bra. Jeg holdt meg innenfor tidsrammen, kom igjennom alt, hadde gode diskusjoner underveis og fikk god tilbakemelding i ettertid. Evalueringen vil være om de ansatte tar i bruk PULS og gjør den hjemmeleksen jeg ga dem. Jeg følte at alle deltok og at dette var en viktig samling. Det så også ut til at dette var noe de hadde lyst til å komme i gang med.
 * Mål:**
 * Deltakerforutsetninger: **
 * Rammefaktorer: **
 * Arbeidsmetoder: **
 * Innhold: **<span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">
 * <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Oppsummering **<span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">:
 * <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Evaluering: **<span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">
 * <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">
 * <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">

=<span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">May Britt Johansen =

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">
Min formelle kompetanse (teori) Sykepleier med videreutdanning i intensivsykepleie. (fra 1979) Jeg har to års videreutdanning veiledningspedagogikk(deltid) og en master i erfaringsbasert voksenpedagogikk. Avsluttet våren 2008. Min pedagogiske praksis. Arbeidet ved Intensivavdelingen i 17år. Jobbet som lærer ved høgskolen(sykepleierutdanningen) i 6år. Jobbet som lærer ved Voksenopplæringer (til hjelpepleiere, omsorgarbeider, helsefagarbeidere), mens jeg videreutdannet meg. Ekstern sensor/ veileder i flere år ved Høgskolen. Når jeg underviser i dette emnet om eldre med kreft og sorg i eldre år, bruker jeg også min erfaringsbaserte kunnskap. Spilt teater i ti år og revy i elleve år. Det er viktig erfaring for mitt vedkommende. Jeg **liker** å undervise.
 * Min PYT. **

At studentene skal få kunnskap om eldre med kreft og eldres sorg. Også holdningsbasert kunnskap. Både Kunnskapsmål- Ferdighetsmål og holdningsmål. Disse temaene er lite berørt i deres pensum, dermed blir det min oppgave å tilegne studentene kunnskap om disse temaene.
 * Jeg er blitt forespurt å undervise ved videreutdanningen i kreftsykepleie ved Høgskolen her i Tromsø **
 * Tema er ”Eldre med kreft” og ”Sorg i eldre år.” **
 * Hva er målet med denne undervisningen? **

Jeg vet at dette er **sykepleiere** som tar en videreutdanning. Så det har ulike erfaringer avhengig av hvor lenge de har jobbet som sykepleier. Det er 13 studenter hvorav to er fra UNN, en fra sykehuset i H-Fest – en fra S.H. i Narvik, en fra sykehuset i Bodø. Resten er fra kommunehelsetjenesten i Tromsø, Tysfjord, storfjord, Lenvik, lebesby ( Kjøllefjord sykehjem), Kvæfjord.
 * Deltakerforutsetninger **

Tidspunkt Tirsdag 13.oktober Fra 8.30-11.15 Jeg har med min penn, og det er fremviser, tavle der…
 * Rammefaktorer **

Jeg tar utgangspunkt i Kunnskapsgrunnlaget til kreftforeningen. En del faktakunnskap om eldre med kreft- Hvem er den eldre… Hva er spesielt ved det å være eldre og få kreft.? Forskning. Myter, utfordringer for helsevesenet. Jeg bruker også min erfaring med dette… Sorg i eldre år – er det annerledes enn for yngre? Hva er sorg? De eldre har så mye å miste…..
 * Innhold**
 * Jeg åpner med å lese et dikt….**

Jeg foreleser i temaet, og bruker eksempler, Case. Jeg bruker dikt, bilder og pasientfortellinger når jeg underviser…..
 * Arbeidsmetoder**

Når jeg bruker case, spør jeg ofte ut i plenum om hva de tenker om dette? – Jeg ber de stille spørsmål underveis.

Hvis jeg får tid, lager jeg et case som de kan jobbe med i grupper og diskutere. Hva har dere lært? Jeg får nok evalueringen i etterkant, når studentene evaluerer hele samlingen.
 * Evaluering**

Etter avsluttet forelesning ba jeg om tilbakemelding. De Sa de hadde lært noe. At dette var et tema som de ikke hadde hatt tidligere. Flere kjente seg igjen og sa de fikk gode refleksjoner. Læreren ved videreutdanningen sa også at de hadde lite litteratur om akkurat disse temaene. Jeg selv var veldig fornøyd etterpå, og glad for tilbakemeldingene. Hvis jeg skal evaluere med den didaktiske relasjonsmodellen som hjelpemiddel vil jeg si:
 * Et kort notat om hvordan det gikk:**

At målsettingen : (” At studentene skal få kunnskap om eldre med kreft og eldres sorg. ”) er **forhåpentligvis oppnådd.** Det er selvfølgelig begrenset hva de får på tre undervisningstimer, men de har i allefall fått bakgunnskunnskap, og også gode refleksjoner som de kan bygge videre på.
 * Når det gjelder læreforutsetningene ** var dette en gruppe med sykepleiere, som alle virket veldig engasjert og interessert i emnet.
 * Rammefaktorene : ** Jeg hadde med min penn- godt rom med alt jeg trengte.
 * Arbeidsmetoder: ** Jeg hadde tre timer forelesning- 1 time om eldre med kreft og to timer om sorg i eldre år. Jeg brukte mye eksempler(case) – gode ord- dikt og erfaringer. Jeg stoppet opp innimellom os spurte om de hadde spørsmål.
 * Innholdsmessig: ** Det virket som de var fornøyd med innholdet. Det er jo begrenset hvor mye man får med i løpet av tre skoletimer.

Oppdrag av Nina Saastad, seksjon sør-øst, Landsdekkende a) Planlegger ved hjelp av didaktisk relasjonstenking. Formål: Deltakerne ser og forholder seg ansvarlig til kreftrammede familier i palliativ fase der barn eller unge er pårørende, alt etter eget ansvar, stilling og forutsetning. Kunnskapsmål: Deltakerne kjenner til barns utviklingskriser, og betydningen av å bli inkludert og beskyttet. Ferdighetsmål: Deltakerne kan anvende enkle sjekklister for å ivareta barn og unge som pårørende Holdningsmål: Deltakerne erkjenner hvilken viktig rolle de har i kommunikasjon med kreftrammede familier med barn, og har mot til å gå inn i problematikken  Deltakerne er spesialsykepleiere, sykepleiere, hjelpepleiere og omsorgsarbeidere på Lindrende enhet på sykehjem, anslagsvis 8 stk. Alder og kjønn er ikke kjent. Motivasjon: henvendelsen om undervisning kom fra en spesialsykepleier i avdelingen, og hun formidler at personalet uttrykker stor usikkerhet og hjelpeløshet når de nå har fått inn en familie der to små barn er pårørende. Fagdagen er en i rekken av fast rutine i avdelingen. Undervisningen skal holdes i Kreftforeningens lokaler da deltakerne ser det som avgjørende å komme bort fra arbeidsplassen for å få ro. Vi har 3 timer til rådighet på formiddagen. Undervisningen gjøres gratis i Kreftforeningens regi av meg. Jeg vil bruke det store møterommet og vil bruke PC med prosjektor for PP-forelesning. Høytalere må kobles til for å få bedre lyd på film. Innlede med film av og om barn: Min far er på video, 16 minutter. Dette setter stemningen. . Summing 2 og 2 før kort runde til deltakerne om hvem de er og hva de synes er vanskelig i møte med… Notere på flipover. Vil deretter bruke deler av PP-presentasonen fra Kreftforeningens BUSP-kurs spesielt med tanke på å belyse barns behov for inklusjon og ivaretakelse. Pause med bespisning bekostet av Kreftforeningen. Kort om utviklingsteori. Presentasjon av noen hjelpemidler og sjekklister. Tilbake til problemstillingene på flipover – er alt besvart, omtalt? Kort tid og mye stoff – håper å kunne gjennomføre med bare èn pause. Starte med film. Kort summing to og to, for deretter å ta en runde i plenum med reaksjoner på filmen, presentasjon av seg selv og hva de opplever som problematisk omkring tema i hverdagen. Notere problemstillinger på flipover. Deretter PP-presentasjon og foredrag for til slutt å oppsummere i forhold til problemstillinger notert på flipover og om de er besvart/omtalt. Utdeling av handsout og litteraturanbefalinger samt sjekkliste til evt praktisk bruk. Utdeling av Kreftforeningens filmer til avdelingen. Undervisningen er ikke gjennomført ennå, men jeg har noen tanker rundt dette. Ser at målene mine trolig er i overkant store i forhold til tiden vi har til rådighet. Ønsker å spørre deltakerne direkte om nytten av undervisningen, hver enkelt. b) P2 -nivå: Teorien har vist meg at ren forelesning ikke har veldig stor læringseffekt. Bruker derfor film som er et medium som snakker mer til følelseshjernen. Filmen er dessuten laget av barn slik at det blir umulig å ikke tro på det som sies – direkte tale! Tenker også det er viktig med tanke på struktur, og det å få satt en stemning i forhold til det jeg vil formidle. Tenker også at det er viktig å engasjere deltakerne så tidlig som mulig gjennom egenrefleksjon og deling to og to før deling i plenum. Synes å ha erfart at det er eklere å få noen til å si noe i plenum når de har snakket i mindre grupper først. Diskuterer litt med meg selv i forhold til utdeling av støtteark til pp-foredraget, og har kommet fram til at jeg vil gjøre det i forkant så de har noe å notere på. Klar over faren ved at oppmerksomheten svekkes. Ved å notere deltakernes problemstillinger og gjennomgå disse avslutningsvis håper jeg at forelesningen blir spisset not deres behov. Spesielt viktig med så lite tid til rådighet. P3-nivå: Barn og unge som pårørende er et av Kreftforeningens hovedsatsningsområde. Det er et stort og viktig område der det offentlige helsevesen har stort forbedringspotensiale. Som sykepleier har jeg også mine yrkesetiske retningslinjer å forholde med til. Det er også kommet et nytt lovforslag om barneansvarlig i sykehus nettopp med det for øye å styrke barns rettigheter på dette feltet.
 * // Gjennomføre ½ fagdag for ansatte på Lindrende enhet på sykehjem i tema barn og unge som pårørende. //**
 * Mål **
 * Deltakerforutsetninger: **
 * Rammefaktorer: **
 * Innhold:**
 * Arbeidsmetoder: **
 * Evaluering: **
 * PYT **

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Av An-Magritt Lindtner, Avd Landsdekkende, seksjon Vest **FORMÅL:** Hvordan forebygge kreft? Eller; Kreftforebygging Studentene på videreutdanning i kreftsykepleie har alle grunnkompetanse i sykepleie. Det vil si at alle er velkjent med de teoretiske anatomiske og fysiologiske forutsetningene for å forstå hva kreft er. Dermed behøves ingen innføring i å forklare sykdommen. Utdanningen har som formål å gjøre studentene godt rustet til å utføre behandling (gi cellegift), symptomlindring, og ellers fysisk og psykisk omsorg og pleie til denne pasientgruppen. Hensikten med å gi dem en innføring i temaet forebygging av kreft, er å utvide forståelsen deres for bakgrunns-/risikofaktorer for utvikling av kreft, en del fakta om innsidens og utbredelse, og hva vi hittil i dag vet om forebygging. Dette vil også gjøre dem i stand til å fortelle/forklare til andre, både fagpersoner og pasienter/pårørende, spørsmål knyttet til forebygging av kreft. Alderspredning mellom ca 25 år og 50 år. Lik teoretisk bakgrunn, alle har klinisk praksiserfaring fra arbeid med kreftpasienter, men ulik lengde på praksisen. <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  ** Hva er helse ** <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  ** Folkehelse kontra individuell helse ** <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  ** Forebyggingsbegrepet – hva betyr det? ** <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  ** Gjennomgang av risikofaktorer ** <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  ** Folkehelse og kreft – innsidens, geografisk og kjønnsmessig fordeling, nasjonalt og internasjonalt ** <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  ** Gjennomgang av sentrale helsedeterminanter – hva skaper helse og hvor skapes helse? ** <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  ** Hvordan redusere antall nye krefttilfeller? ** HVA ER PYT? <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Dette står for meg veldig uklart. Den samme opplevelsen hadde jeg på undervisningen med dere forelesere fra SELL. Selve trekanten som skal illustrere PYT er en eneste stor gåte. Først og fremst fordi jeg mener den står på hodet i f.h.t. hvordan jeg ville satt den opp. Når noe er et grunnlag for noe annet, eller er en viktig forutsetning for noen annet, mener jeg det skal ligge til grunn – altså at det skal utgjøre basisen/fundamentet for den praksisen som springer ut fra det. Da må det følgelig ligge nederst i trekanten! Og så må praksis være topp-etasjen i trekanten – altså produktet som springer ut fra basisen/fundamentet. Vel – dette var en side av PYT som gjør at jeg er temmelig forvirret. <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Et annet element som fremstår vagt for meg er punktet i PYT – trekanten som heter ”Etisk/politisk rettferdiggjøring”. Jeg fikk det ikke helt klart for meg hva som legges i dette punktet… Hadde dere noen eksempler på dette? Jeg skal forsøke å beskrive noe som kan ha tilknytning til dette punktet. <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Og så var det punktet ”Kunnskap: Fra egne erfaringer, andres erfaringer, teori”. Menes det at man skal gjøre en refleksjon over egne og andres erfaringer samt reflektere over læringsteorier **//før//** man //utarbeider// et undervisningsopplegg?
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 14pt; line-height: 115%;">OPPGAVE A: **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%;"> Bruk erfaring og teori og planlegg et undervisningsoppdrag som du skal gjennomføre for Kreftforeningen.
 * UNDERVISNINGSOPPDRAG FOR STUDENTER PÅ VIDEREUTDANNING I KREFTSYKEPLEIE **
 * DELTAGERFORUTSETNINGER: **
 * Sted:** Auditorium, Haukeland Sykehus.
 * Tid:** 3 undervisningstimer
 * MÅL: **
 * Å gi studentene innsikt i og forståelse for hvilke faktorer som bidrar til å redusere risikoen for kreft, gjennom å undervise i en rekke undertemaer: **
 * RAMMEFAKTORER: **
 * Klasserom **
 * Pc, prosjektor/tavle **
 * ARBEIDSMETODER: **
 * Klassisk forelesning, med klassisk strukturoppbygning **
 * INNHOLD: **
 * EVALUERING: **
 * Har ikke med meg evalueringsskjema. Dette burde definitivt vært gjort, ser jeg nå i ettertid! **
 * Jeg skulle også ha tatt en oppsummeringsrunde til slutt for å få studentene til å repetere for seg selv og hverandre hva som var blitt gjennomgått i timen. Dette er også en fin måte å få indirekte tilbakemelding på hva som har festet seg i timen og ikke. **
 * Oppgave B: NOTAT _ PYT **

Altså; min PYT: La oss tenke oss at det behøves en rettferdiggjøring for undervisning innen temaet ”Kreftforebygging”. Den vil da kunne se slik ut: <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  I dag vet vi at minst 1/3 av alle krefttilfeller kunne vært unngått. Dette impliserer at minimum 8000 tilfeller av kreft hvert år er unødvendig, og kan forebygges. Dette betyr igjen at årsaken til disse krefttilfellene er sosiale og menneskeskapte, ved at de er et produkt av menneskets handlinger og levevaner, og ikke et produkt av gener, biologi. For at mennesket skal kunne forme og styre sin atferd er det avhengig av at det har kunnskap om konsekvensene av egen atferd. Det må imidlertid påpekes at kunnskap bare er en forutsetning for å kunne treffe riktige valg, og langt fra tilstrekkelig. Vel – dersom vi vet dette, er det viktig at denne kunnskapen når ut til befolkningen, og at helsefagarbeidere også besitter denne kunnskapen, slik at de kan videreformidle den til den øvrige befolkningen når de er i kontakt med dem. Videre er det viktig at helsefagarbeidere har en grunnleggende forståelse for virkningsmekanismene og årsakssammenhengene mellom risikofaktorene og sykdommen. Her er det at min undervisning kommer inn i bildet. Jeg ønsker å overføre denne kunnskapen til studentene, slik at de kan vite, forstå og i sin tur videreformidle til andre gjennom sitt arbeid
 * Etisk/politisk rettferdiggjøring: **

<span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Egen erfaring: Som student eller som foreleser? <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Min erfaring som student/teoretiker er en mastergrad innen temaet //helsefremmende arbeid og helsepsykologi//., hvilket gir et meget godt grunnlag for å undervise på fagfeltet. Jeg har også lest en del viktige grunnlagsdokument internt fra Kreftforeningen som har gitt solid faglig påfyll <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Som foreleser har jeg erfaring fra en del undervisningsoppdrag/foredrag og som gruppeveileder de siste to årene, men ikke flere enn ca 20 (tror jeg). Jeg kjenner meg allikevel trygg, stødig og tydelig i en undervisningssituasjon.
 * Kunnskap; egne og andres erfaringer og teori: **

<span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Andres erfaring: Studenter eller lærere? <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Dersom jeg selv opplever å høre på andre dyktige forelesere forsøker jeg å plukke med meg aspekter fra deres undervisning som jeg synes er gode. På den måten lærer jeg mye av å være tilhører!

<span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Teori: Læringsteorier. Jeg benytter meg alltid av teorien som sier noe om at man bør ta utgangspunkt i noe som er kjent for studentene fra før av, og så bygge videre på dette. Dette minner i grunnen om Piagets teori om assimilasjon og akkomodasjon. <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Videre liker jeg godt å ta i bruk eksempler fra praksis, for å tydeliggjøre teorien jeg presenterer. <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Ikke minst å trekke inn en del humoristiske betraktninger anser jeg for å være verdifullt i undervisningssammenheng. <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Initiativ og engasjement fra tilhørerne verdsettes også mye, og blir berømmet. På den måten trekker jeg inn teorien om positiv forsterkning på ønsket atferd. <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Oppsummering på slutten er viktig – men jeg har altfor ofte lett for å glemme denne bilte – dessverre. Her er et stort forbedringspotenisale! Undervisningen foregikk i et lite klasserom, hvorav 14 av 21 studenter møtte opp. Det var satt av tre skoletimer til denne undervisningen. Planen min var å forberede meg et par timer før, for å lese meg opp på stoffet og repetere fakta, samt spisse og klargjøre budskapet slik at det skulle komme tydeligere frem. Denne planen ble dessverre forkludret av andre arbeidsoppdrag jeg ble pålagt å utføre like før undervisningen. Etter to timer forlater 8 studenter klassen i en pause, og bare 6 studenter sitter tilbake. Ikke særlig festlig, men det ga meg en gylden anledning til å reflektere over at budskapet/forelesningen sannsynligvis ikke traff helt. Tanker om hva som skulle vært gjort annerledes: <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  I f.h.t. Helsebegrepet: Trukket sterkere frem implikasjoner mellom pasienter med kreft, og de ulike helsebegrepene. Finne eksempler på ulike kreftsymptomer/tilstander og sette dem opp i mot de ulike definisjonene. Dette for å gjøre stoffet med relevant og interessant for studentene. <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Det som imidlertid var bra, var å vise til et eksempel fra virkeligheten hvor en kreftpasient en gang hadde lyttet til et foredrag jeg holdt om helse, forebygging og helsefremming, og denne pasienten hadde uttrykt stor glede over at jeg understreket at det gikk an å ha god helse til tross for sykdom. <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  I f.h.t. Råd mot kreft: <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Snakket mer om fakta og tall i f.h.t. tobakk og kreft <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Vært tydeligere på hvilke virkningsmekanismer som er mellom fys.aktivitet og kreft (uten å gå veldig i detalj)og mellom overvekt og kreft <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Trukket frem mobiltelefon og stråling <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Usikker på om jeg trengte å ha med sosial ulikhet og kreft – men samtidig er den fin å vise til for å synliggjøre sammenhengen mellom levevaner og kreft. Den tydeliggjør det sosiale aspektet ved kreftrisiko <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  IKKE MINST – OG SOM EN GENERELL VURDERING: Jeg skulle i sterkere grad fokusert på nytteverdien av stoffet for tilhørerne. Hva skal de vite om dette for? Hvorfor er det relevant for dem å kunne noe om dette? Kanskje jeg kunne hatt dette mer med i åpningen av forelesningen, og siden tatt det opp igjen mot slutten <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  På slutten gikk det litt fort – her skulle jeg ha repetert litt om hva jeg hadde gått igjennom. Jeg skulle gjerne spurt litt om hva de satt igjen med og husket best fra forelesningen. Men jeg var blitt stresset på dette tidspunktet fordi det var så mange som hadde forlatt klasserommet. <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Jeg skulle også hatt med meg et evalueringsark som de kunne fylt ut før de gikk, slik at jeg fikk en skriftlig tilbakemelding på deres opplevelse av relevans, fremføringen til foreleseren, om det var engasjernede etc…
 * OPPGAVE C **: Hvordan gikk undervisningen? Erfaringer, refleksjoner og tanker fra undervisningen.

Oppdrag 2 – 14. Oktober 2009 – Randi Dulin. a - b Jeg fikk en henvendelse fra Aure kommune om at de ønsket en forelesning om ”Fatigue eller vedvarende trøtthet” som er et hyppig symptom hos kreftpasienter. Dette er det lite skrevet om, og de ønsket å bli oppdatert på temaet. De så for seg samme forelesning mot to grupper. A) Helsepersonell. B) Deltagere på Aure Rehabiliteringsenter (gruppe med kreftpasienter) og de av befolkningen fra Aure kommune som ønsker det. Dette skal skje på samme dag. Så hvordan legge opp forelesningen mot to forskjellige grupper med samme mål, men forskjellige deltagerforutsetninger? Jeg la til grunne diadaktisk relasjonstenkning da jeg planla forelesningen og tok for meg punkt for punkt. Samtidig prøvde jeg å se hva forskjellene på gruppe A og B var, og hva jeg burde ta hensyn til. Mål – typer av mål som er kunnskap, ferdigheter og holdninger – ser jeg vil være de samme for begge gruppene. Deltagerforutsetningene er forskjellig. Hva vet jeg om deltagerne? Hos gruppe A vet jeg noe om forutsetningene. Det er helsepersonell på forskjellige nivå med det felles at de har kontakt med pasienter og pårørende. Kulturbakgrunn og språk er sammenlignbart, og motivasjon for og delta er god da dette er frivillig. Gruppe B vet jeg lite om bortsett fra at de er berørt av kreft. Så dette må jeg ta hensyn til under forelesningen – ser viktigheten av å bruke et meget forståelig språk med lite faguttrykk – spesielt mot gruppe B. Når det gjelder rammefaktorer er de det samme, og samme tidsbruk og utstyr brukes begge steder. Innholdet vil være det samme med tema og problemstilling, med arbeidsmetoder som forelesning med power point, erfaringslæring, historier skrevet av pasient og pårørende og åpning for spørsmål og diskusjon. Ser at spørsmålene og svarene kan bli noe forskjellige hos gruppene. (Kanskje?) Når jeg tar for meg ”PYT” tenker jeg at første handling – P1 – er når jeg tar for meg bestillingen og planlegger forelesningen. Kunnskap - P2 – jeg bruker spesielt teori fra en lege som har forsket på temaet, bruker pasienter/pårørendes egne historier (de har skrevet det selv), og jeg har mye erfaringer fra samtaler med pasienter/pårørende som er berørt av temaet. Samtidig er det viktig å ta vare på deres historie da fatigue er en subjektiv følelse. Etisk/politisk rettferdiggjøring – P3 – ligger til grunne da Kreftforeningen har fått flere henvendelser fra pasienter/pårørende og helsepersonell om å belyse denne problematikken. Det ligger også innenfor våre strategier at vi skal gjøre det. På bakgrunn av dette, innhenter jeg mer kunnskap – P2 – og utfører handlingen – P1. Dvs. gjennomfører den bestilte forelesningen. c) Evalueringen av forelesningen ble i ettertid gjort muntlig. Hva tenker dere? Er det aktuelt for dere? Er det kjent stoff? Ønske om at jeg skulle ha gjort det annerledes – noe som kunne vært bedre? Begge gruppene mente at det var meget viktig å belyse dette temaet og ”normalisere” det. De etterlyste mer kunnskap spesielt hos primærlegene. Gruppe B vektla at det var vanskelig og ikke ha konkrete tiltak som kunne gjøre tilstanden bedre eller fjerne den. Selv opplevde jeg viktigheten av å sitere både leger, pasienter og pårørende. Spesielt sistnevnte da dette er en subjektiv opplevelse av en tilstand. Samtidig har jeg stor erfaring å møte pasienter med problematikken. = =

** Oppdrag i mellomperioden. Mona Stensrud **
Jeg har basert min besvarelse på en halv dags møte for forebyggingsrådgivere i Kreftforeningen. Jeg hadde ansvaret for innholdet og kalte dette ”En halv dag med sol”. Tema for denne halve dagen var knyttet til Kreftforeningens forebyggende arbeid for å forebygge hudkreft. <span style="mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> A)  Planlegging av oppdraget Jeg tok utgangspunkt i den didaktiske relasjonsmodellen (hadde også nytte av skjemaet vi fikk utdelt på samlingen: Mal for pedagogisk analyse). Formål: Intern forankring og bedre og bredere fundament for Kreftforeningens arbeid for å forebygge hudkreft.  //Læringsmål (kunnskap):// Rådgiverne skulle få mer kunnskap på området UV-stråling og hudkreft. //Læringsmål:// Få mer oversikt over oppgaver som kan utføres lokalt og sentralt i Kreftforeningen for å forebygge hudkreft. //Læringsmål (holdninger):// Få et bedre bilde av hvilken rolle Kreftforeningen spiller i arbeidet med å forebygge hudkreft og få inspirasjon til å ta fatt på ulike oppgaver. <span style="mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> 2. **Deltakerforutsetninger:** 16-18 personer. Forebyggingsrådgivere i Kreftforeningen pluss noen fra internt forebyggingsnettverk. Generelt høyt utdannet, men varierende kunnskap om det aktuelle området (hudkreft/solbeskyttelse). Motiverte. Representerer landsdeler med ulikt behov for satsing på informasjon om solbeskyttelse (mindre sol i nord).
 * <span style="mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> 1.  **** Læringsmål **

<span style="mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> 3. **Rammefaktorer:**

Tid: Tre timer, som en del av en to dagers samling. Bruk av PC og projektor. Intern faglig oppdatering og diskusjon.

<span style="mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> 4. **Innhold:** Det faglige innholdet deles opp i følgende deler: <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Ekstern forsker holder et faglig innlegg. <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Status for solariumsjobbing, sentralt og ute i seksjonene <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Pause med fysisk aktivitet <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Introduksjon av ny organisering av jobbing mot barnehager <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Gruppearbeid som skal legge grunnlag for handlingsplaner <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Diskusjon/oppsummering

Forskeren holder en kort forelesning. <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o To minutters summing med sidemannen ”Var det noe i innlegget du synes var viktig og som Kreftforeningen IKKE får tydelig frem i sin kommunikasjon?” <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Deretter ca 15 minutter avsatt til spørsmål til forskeren (ref. kognitiv teori/Piaget om bearbeiding av stoff og assimilasjon/akkomodasjon, mulighet for refleksjon.) <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Ca 10 minutters innlegg om det forebyggende arbeidet i Kreftforeningen. Lagt opp etter ”bakvendtland”-tenkning: ”Norge på hudkrefttoppen. Hvordan kan Kreftforeningen bidra til å få oss ned fra denne topplasseringen?”. Dette innleggetble valgt bort og kun tatt raskt muntlig, fordi forskeren fikk bruke lenger tid enn avtalt. <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Informasjon om ny organisering av jobbing mot barnehager ble innledet av rådgiver i seksjon Sør-Vest, som skal være prosjektleder for dette arbeidet. (ble innledet med et flott dikt!) <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Deltakerne ble delt inn i 4 grupper som fikk utdelt et ark med aktuelle fremtidige arbeidsoppgaver. En gruppe presenterte kort hva de hadde kommet frem til.
 * <span style="mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> 5.  **** Arbeidsmetode **

Deltakerne ble bedt om å skrive ned 2-3 punkter om dagen på et ark: Hva som var det mest positive og om det var noe de savnet. (Ingen evaluering av deltakerne). B. PRAKTISK YRKESTEORI Deltakerne har bred erfaring i folkehelsearbeid, men ikke spesiell kunnskap på området ”solbeskyttelse/forebygging av hudkreft”. Forebygging av kreft er ett av Kreftforeningens hovedmål og forebygging av hudkreft er et om råde der det er stort forebyggingspotensial. Mange opplever det som et paradoks at det er mye hudkreft i solfattige Norge. Jeg har ansvaret for å være faglig oppdatert på dette om rådet i Kreftforeningen. Et bedre faglig fundament i hele forebyggingsteamet om sammenhengen mellom UV-stråling og hudkreft ville gi mer trygghet og inspirasjon for den enkelte som skal jobbe med dette. Derfor ble en ekstern forsker invitert. Den eksterne forskeren ønsket å holde innlegg som forelesning. Stoffet er relativt komplisert og det var derfor viktig å legge opp til både summing og god mulighet for spørsmål/diskusjon. Det er behov for mer klarhet i hvilke oppgaver den enkelte rådgiver i de ulike seksjonene kan og bør ha i ”solarbeidet”, på hvilket nivå (individnivå, strukturnivå osv.). Det ble derfor valgt å jobbe med gruppearbeid, for å bidra til en bedre oversikt over hvilke oppgaver som er aktuelle.
 * <span style="mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> 6.  **** Evaluering **

C. HVORDAN GIKK DET? Fikk positiv tilbakemelding på opplegget. Fungerte bra med summing etter forskningsinnlegget. Stor aktivitet rundt bordet. Pga at interessen for forskerens innlegg var så stor ble det vurdert slik underveis at han fikk holde på lenger enn avtalt. Jeg burde ha satt av mer tid til dette innlegget. Det ble gitt spesielt positiv tilbakemelding på å få faglig påfyll fra forsker og god mulighet til spørsmål og refleksjon, så det føltes likevel riktig å endre planen underveis. Jeg håper og tror at læringsmålene i stor grad ble nådd, med unntak av at forlengelsen av forskerens innlegg førte til at det ble for kort tid til gruppearbeidet til slutt. Det kom likevel frem noen gode innspill. Det var veldig nyttig med innspillene som deltakerne ga på evalueringsarkene til slutt. En veldig enkel og rask måte å få innspill på.

Mellomperiode oppgave 15.10.09 for Anine Wiig Dagestad: Jeg bruker den didaktiske læringsteori i planleggingen av undervisningen og egne erfaringer. De har selv ønsket å få undervisning om ulike områder i Kreftforeningen og det antas at de er motiverte for undervisning.
 * 1) Planlegging av undervisningsoppdrag.
 * Mål:** Målet er å gi studentene kunnskap om hva Kreftlinjen er, hvem som arbeider der, hvordan vi arbeider, hvilke grupper av mennesker vi snakker med, temaer som ofte går igjen osv . Det er også et mål å spre kunnskap om oss ut til helsepersonell slik at flere kan nå oss.
 * Deltakerforutsetninger:** Deltakerne er ca 15 studenter i kreftsykepleie ved Høgskolen i Oslo. Jeg tar høyde for at studentene har en generell kunnskap om hva kreft er og hvordan sykdom får ulike innvirkninger på et menneske og nettverket rundt.
 * Rammefaktorer:** Undervisningen varer i 1 time. Det er reservert et gruppe rom til 20 personer i 1 etg med prosjektør. 10 minutter på slutten settes av til spørsmål.

Temaer: -  Litt om kompetansen til sykepleierne på Kreftlinjen, hvor mange, organisering og lignende. -  Åpningstider og tilbudene med telefon, mail, nettprat og etter hvert forum. -  Hva spør brukerne om? <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Symptomer, diagnose, behandling, bivirkninger og prognose <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Informasjon om ernæring, aktivitet, medikamenter, ventetider og lignende. -    Problemstillinger: -   Hva gjør vi når vi ikke kan svare på spørsmålene? -  Hva gjør vi når brukeren ikke avslutter samtalen og den begynner å bli gjentgende? -  Hva gjør vi når bruker gråter, blir sint, kjefter, er rusa, kommer med tilnærmelser?
 * Innhold og arbeidsmetoder: ** Rollespill, powerpoint, forelesning.

Struktur: -  Sette stemningen med et rollespill som viser en helt vanlig samtale mellom en pårørende og en sykepleier på Kreftlinjen. -  Kort presentasjon av meg selv. -  Bruker en klassisk struktur med Powerpoint presentasjon. <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Muntlig framføring <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Bruker eksempler på telefonsamtaler, mailer og nettprater vi får <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Beveger meg / øyekontakt <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Trekker inn humor (morsomt eksempel fra en samtale) <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Visuelle hjelpemidler (bilder)

-  Går til slutt tilbake til målene/hensikten med undervisningen.
 * Evaluering:** Hva har dere lært? Evaluerer ved at hver student sier en ting de kan huske. Bør være forskjellig fra de andre.

B. Praktisk yrkesteori bak undervisningen: Jeg gjennomfører en undervisning til studentene på 1 time. Jeg velger å bruke en Powerpoint presentasjon og rollespill for å få frem hva Kreftlinjen er og hva vi gjør. Årsaken til valg av metode er at jeg gjennom powerpointen får frem teorien de trenger mens jeg ved rollespill kan vise hvordan vi arbeider i praksis. Rollespill er også med på å bryte opp undervisningen og fange studentenes interesse på en annen måte. Kreftlinjen er et lavterskel tilbud. Vi er 13 spesialsykepleiere som snakker med mennesker i sorg og krise. Det finnes ingen tilsvarende tilbud i Norge. Kreftforeningen har arbeidet for at vi skal få bevilgninger fra det offentlige for å ”drifte” denne tjenesten som er helt unik. For å vise at det er behov for Kreftlinjen, må vi markedsføre oss. Det gjør vi gjennom å holde undervisning for studenter, delta på møter og arrangementer hvor vi treffer pasienter, pårørende og helsepersonell. Det er en motivasjon for å undervise. C. Hvordan gikk undervisningen? Jeg har ikke holdt undervisningen.

Har som oppdrag å arrangere en temadag om ernæringsproblem ved kreftsykdom. Forespørsel kommer fra Gøril, kreftsykepleier i Skjervøy kommune i Nord-Troms, på bakgrunn av tele-undervisning om emnet tidligere. Kommunen ønsker å samle ansatte som arbeider på sykehjem, sykestue og i hjemmesykepleien. Jeg takker ja til oppdraget og får ansvar for å fylle en hel undervisningsdag. Hvor skal undervisningen foregå? Hvem betaler for undervisningsoppdraget, oppholdet og reisen? Hvor mange deltakere kan vi forvente? Hva er deres bakgrunn (faglig og yrkesmessig) Hvordan skal jeg legge opp undervisningen? Hvordan skal jeg planlegge programmet? Hva skal formålet for undervisningen være? Hva skal målet for undervisningen være? Hvem kan jeg samarbeide med for å skape bred forståelse og engasjement for ernæringsproblem hos kreftpasienter? Jeg mailer og snakker med kontaktpersonen min og får svar på de ulike spørsmålene mine. Hun er også diskusjonspartner for å finne støttespillere i miljøet på Skjervøy som kan delta med undervisning. Vi er enige om at det hadde vært fint om vi kunne engasjere en ernæringsfysiolog, en tannpleier og en kokk. Det viser seg at det er vanskelig å få tak i ernæringsfysiolog, så vi bestemmer oss for å klare oss uten. Jeg får tips om en engasjert og dyktig tannpleier som Gøril tror vil si ja til å undervise om munnhule- problematikk som følge av kreftbehandling. Hun gir meg også telefonnummeret til kjøkkensjefen på sykehjemmet. Det blir flere positive telefonsamtaler mellom kokk, tannpleier og meg der vi sammen kommer frem til hvordan vi skal legge opp denne undervisningsdagen. Kokken får tilsendt en prosjektrapport fra tidligere prosjektarbeid om ernæring til hode-halspasienter, samt et oppskriftshefte. Tannpleier og jeg utveksler tanker om faglige sentrale tema og fordeler ansvaret mellom oss. I tillegg sender vi hverandre powerpoint-presentasjon og skriftlig informasjon om hvordan vi vil bygge opp undervisningsopplegg Vi har 7 timer til disposisjon. Lokalitetene er gode og gir rom for gruppearbeid, gode pauser med servering av forfriskninger og god lunsjpause. Teknisk utstyr tilgjengelig på stedet. Økonomi sikret på forhånd gjennom eksterne midler. At pasienter i Skjervøy skal få hjelp til å forebygge eller mestre ernæringsproblem som kan oppstå i forbindelse med sykdom og behandling. Deltakerne på denne temadagen er kvinner i alderen fra 20 til 65 år. De er spesialsykepleiere som arbeider på sykestua, sykepleiere, hjelpepleiere, omsorgsarbeidere og helsefag-studenter som arbeider på sykehjem og i hjemmesykepleien. Personale fra kjøkkenet skal også delta. Den eneste med fagutdanning i denne gruppen er kokken, som jeg har samarbeidet med. Vi må legge opp til en formidlingsform som er så tydelig at alle, ut fra eget ståsted vil oppdage at de kan bidra med noe for at pasienter på deres arbeidsplass skal få et bedre tilbud når det gjelder måltidssituasjonen. Flertallet av deltakerne har lang erfaring fra arbeid for eller med pasienter. I tillegg til teoretisk kunnskap har de stor grad av erfaringskunnskap: kunnskap de høster gjennom arbeidet sitt. Denne kunnskapen er ofte taus og deles i liten grad med andre, hvis ikke en har et opplegg på arbeidsplassen der en setter av tid til formidling og diskusjon. For å få i gang samtale og diskusjon gruppevis bestemte jeg meg for å lage case-oppgaver som skulle være så ”naturtro” som mulig, det vil si, ta opp problemstillinger som deltakerne kan møte i sitt arbeid. Forelesning Diskusjon Case Demonstrasjon - smaksprøver Erfaringslæring / smågruppediskusjon Evaluering <span style="font-family: Symbol; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· ** Presentasjon. Mål for dagen. Ernæringsproblem ved kreftsykdom ** <span style="font-family: Symbol; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· ** Tenner og tannhelse. Kreft og plager i munnhulen – generelle råd. Refusjonsrettigheter for tannbehandling ved kreftsykdom ** <span style="font-family: Symbol; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· ** Hva kan vi gjøre for å forebygge eller lindre symptom hos pasienter som har problem med å spise og drikke ** <span style="font-family: Symbol; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· ** LUNSJ ** <span style="font-family: Symbol; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· ** Case-oppgaver og diskusjon ** <span style="font-family: Symbol; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· ** Kokkens tips: informasjon og smaksprøver ** <span style="font-family: Symbol; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· ** Hva kan vi gjøre for å hjelpe pårørende og pasienter som har problem med å spise og drikke? ** <span style="font-family: Symbol; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· ** Evaluering og oppsummering ** Dette var et oppdrag jeg var veldig spent på. Lang reise, ukjent distrikt, kulturforskjeller. Ville de forstå problematiseringen min? Ville de forstå humoren min? Ville mine referanser skape resonans hos dem? Følte at jeg hadde gode støttespillere lokalt. På reisen til undervisningen fikk jeg melding om at tannpleier som skulle ha 2 timer var blitt syk. Heldigvis hadde vi utvekslet informasjon om hverandres opplegg, slik at jeg kunne overta hennes undervisning. Møtte alle i døren og ønsket velkommen sammen med Gøril (arrangør). Startet med min bakgrunn og en pasienthistorie som gjorde at jeg fikk øynene opp for utfordringene som gjelder ernæring hos kreftpasienter. Lydhørt publikum. God stemning. Spørsmål fra salen. Ivrig diskusjon i gruppene. Gode diskusjoner i arbeidsgrupper som jobbet med case-oppgavene og kreative og gode løsningsforslag som viste at de hadde kunnskaper og erfaringer som de kunne bruke. Ivrig summing rundt smaksprøvene som kokken hadde laget, og diskusjon om hva kjøkkenet kan tilby. Positiv diskusjon på slutten av dagen der de tok opp hva de kan gjøre for å bedre ernæringssituasjonen for pasienter med ernæringsproblem. De bestemte seg for å danne en interessegruppe med medlemmer fra de ulike avdelingene som sammen med folk fra kjøkkenet skal arbeide for å forbedre tilbudet av mat som kan rekvireres både av hjemmeboende pasienter og av pasienter i institusjon. Evalueringen sa at dagen hadde vært spennende og nyttig. De fleste var enige om at de hadde oppdaget betydningen av, og hadde lyst til å ta i bruk kunnskaper de allerede har, i samarbeid med andre for å bedre ernæringssituasjonen for kreftpasienter i Skjervøy. Dette var en stor utfordring for meg. Det ble et oppdrag som bekrefter at dette er et viktig og positivt tema som kan engasjere ulike fagmiljø. Jeg er glad jeg tok utfordringen!
 * Oppgave i VOKSENPEDAGOGIKK, OKTOBER 2009 **
 * Eli Svarstad, Kreftforeningen, Seksjon Vest **
 * Bruk erfaring og teori og planlegg et undervisningsoppdrag som du skal gjennomføre for Kreftforeningen. **
 * For å planlegge hvordan jeg skal gjennomføre oppdraget må jeg undersøke: **
 * Skriv et kort notat hvor du setter ord på din praktiske yrkesteori (PYT) som ligger bak planen **
 * Struktur: **
 * Rammefaktorer: **
 * Formål: **
 * Mål: **
 * At deltakerne skal oppdage verdien av, og ta i bruk kunnskaper de allerede har. **
 * At helsepersonell i Skjervøy skal oppdage at de sitter med erfaring og kunnskap som kan komme kolleger og pasienter til gode. **
 * At helsepersonell i Skjervøy får bedre kjennskap til hverandre, og oppdager hva de kan gjøre for å forebygge og behandle ernæringsproblem hos pasienter med kreft. **
 * Deltakerforutsetninger: **
 * Arbeidsmetoder: **
 * Innhold: **
 * Skriv et kort notat om hvordan undervisningen gikk. **
 * Oppgave i mellomperioden ved Gina Bøe **
 * <span style="mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;">A. ****En intern undervisning hvor oppgaven var å presentere Kreftforeningens**
 * Kunnskapsgrunnlag Eldre med Kreft ved 2 dagers seksjonssamling. Kunnskapsgrunnlaget ble utarbeidet i løpet av våren 2009, og godkjent av ledelsen i høst. Innholdet var ikke kjent for mine kolleger. Jeg brukte den didaktiske relasjonsmodellen for planlegging av undervisningen**


 * Mål: Å gi kolleger kunnskap om anbefalingene i Kunnskapsgrunnlaget Eldre med kreft**


 * Rammefaktorer: 20 minutter til rådighet. Brukte pc og projektor. Undervisningen foregikk på kontoret vårt hvor nødvendig utstyr er til stede. Undervisningen foregikk på slutten av dag 2.**


 * Deltakerforutsetning: 10 kolleger til stede med ulik real- og formell kompetanse. Begge kjønn representert, variasjon i alder.**


 * Arbeidsmetode: Forelesning pga kort tid til rådighet. Jeg valgte kun å presentere anbefalingene med kort begrunnelse. Det ble ikke lagt inn tid til diskusjon, men åpnet for noen få spørsmål. Hadde en kort innledning om hvem er den eldre og aldringsprosesser.**


 * <span style="mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;">B. ****PYT:**
 * Har både formell kompetanse i pedagogikk og erfaringer med undervisning. Ut i fram mine egne erfaringer og kunnskaper er det vanskelig å komprimere et større tema på kort tid, plukke ut det essensielle og mest viktige i en rapport. **
 * Etiske, politisk rettferdiggjøring er formålet med Kunnskapsgrunnlaget Eldre med kreft er å gjøre Kreftforeningen i stand til bedre å kunne påvirke det offentlige helsevesen til å løse utfordringer som følge av at flere eldre får kreft i årene som kommer. Dette er forankret i KF’s strategier, verdier og mål.**


 * <span style="mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;">C. ****Hvordan det gikk:**
 * Det ble hektisk, snakket på inn- og utpust. Brukte 10 minutter mer enn planlagt. Tilbakemeldingene jeg fikk var positive, bra undervisning som ga viktig informasjon.**


 * __Marianne van der Wels besvarelse:__**

<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-fareast-font-family: Arial; msofareastfontfamily: Arial; msolist: Ignore;">a) **<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%;">Planlegging av undervisningen. **<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%;"> Jeg fikk et oppdrag om å holde en presentasjon av Kreftforeningens tobakksforebyggende arbeid i videregående skoler ved et fagseminar i regi av Fylkesmannen i Vestfold. <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%;">Gi deltakerne en presentasjon av hvordan Kreftforeningen arbeider for å hindre rekruttering og redusere bruk av tobakk blant ungdom i videregående skole og sette i gang noen tanker om muligheter for samarbeid med skolehelsetjenesten og tannhelsetjenesten. <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%;">Kunnskapsmål: kunnskap om effektive tiltak i tobakksforebyggende arbeid på videregående skole Holdningsmål: bidra til refleksjon omkring bruk av virkemidler i forebyggende arbeid, med spesiell vekt på restriksjoner (regulering) versus holdningsskapende arbeid <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%;">Deltakerne har trolig førstehåndserfaring med skadevirkninger (tannhelsetjenesten) og i samtale med ungdom om tobakk (helsetjenesten og tannhelsetjenesten). God generell kunnskap om tobakk. Mulig et ønske om mer kunnskap om snus. 45 påmeldte. Deltar på et seminar der hovedfokus er FRI-programmet (ungdomsskolen). <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%;">30 minutter innlegg. Fylkesmannen i Vestfold, Tønsberg. Bruke pc, prosjektor, og høytalere. <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%;">Forelesning. Struktur: bakvendtland. Erfaringslæring. Vise videosnutt fra et innslag i en nyhetssending der lærere / elever uttaler seg om ett av tiltakene i det tobakksforebyggende arbeidet. <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%;">Presentasjon. Formål. Mål. Oversiktsbilde av tobakksforebyggende arbeid i videregående skoler; tre nivå (struktur, skole, individ). Påstand: dette er svaret (strukturnivå). Presentasjon av hvordan vi kom frem til at det var svaret (6 argumenter). Oversiktsbilde. Nytt nivå (skolenivå). Oversiktsbilde. Nytt nivå (individnivå). Spørsmål til egen refleksjon. Videosnutt fra nyhetssending som avslutning. <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%;">Tilbakemelding fra oppdragsgiver i etterkant av gjennomført forelesning. <span style="mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> b)  <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%;">PYT  Mine grunnleggende antagelser er at man lærer best dersom den lærende er aktiv deltaker, at foreleser er en igangsetter (setter i gang en prosess hos den enkelte) og at en undervisning bør inneholde elementer av aktiviteter som foregår individuelt eller med andre. Vurderte for dette oppdraget at målet var å vekke interesse for arbeidet til Kreftforeningen og for hvordan dette arbeidet kan omsettes til praksis. La opp til en forelesning som virket involverende fordi den stilte spørsmål og la opp til egen refleksjon. På grunn av tidsrammen ble det ikke tid til diskusjon. <span style="mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> c)   <span style="color: black; font-family: Calibri; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-size: 10.0pt; msobidifontfamily: Arial; msobidifontsize: 10.0pt;">Hvordan gikk det? Jeg synes strukturen på forelesningen fungerte bra. Fikk tilbakemeldinger på at formen fungerte godt og at presentasjonen ga et godt innblikk i hvordan vi jobber og hvorfor vi jobber slik. Oppdragsgiver evaluerte presentasjonen som at den svarte til forventningene, at den pekte på felles utfordringer og viktigheten av at den tobakksforebyggende satsningen som er startet i ungdomsskolen videreføres i videregående skole. I forlengelsen av dette håper vi på å få konkrete henvendelser fra tannhelsetjenesten og / eller skolehelsetjenesten om konkrete samhandlingsområder.
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%;">Formål: **
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%;">Mål: **
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%;">Deltakerforutsetninger: **
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%;">Rammefaktorer: **
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%;">Arbeidsmetoder: **
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%;">Innhold: **
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%;">Evaluering: **

Voksenpedagogikk mellomoppdrag. Jannicke Rabben

<span style="font-size: 14pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> a)  Planlegging av undervisningsoppdrag  Undervisning om fatigue og fysisk aktivitet, del av en hel kursdag til brystkreftopererte kvinner. Har hatt tilsvarende undervisning én gang tidligere.

Hovedmål: Pasientene mestrer sin hverdag bedre gjennom økt kunnskap om sin diagnose og behandling, og gjennom å treffe andre i samme situasjon. Etter endt undervisning skal tilhørerne:
 * MÅL:**
 * ** Kunnskapsmål ** || ** Ferdighetsmål ** || ** Holdningsmål ** ||
 * <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">Ha kjennskap til hva fatigue er, og hva som påvirker

Ha kunnskaper om positive effekter av fysisk aktivitet || Skal kunne prioritere gjøremål i hverdagen for bedre balanse mellom aktivitet og hvile || Har reflektert over egen opplevelse av tretthet, og eget forhold til fysisk aktivitet || ** DELTAKERNES FORUTSETNINGER: ** Kvinner i alderen 37-79 år, og med ulik utdannelse. Alle er operert for brystkreft, og har selv meldt seg på kurset. Noen er under aktiv behandling, og kan derfor være mer trette/slitne. Alle er norske. Ca 35 deltakere totalt <span style="font-family: Symbol; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· Innledning <span style="font-family: Symbol; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· Hva er fatigue <span style="font-family: Symbol; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· Årsaker til fatigue <span style="font-family: Symbol; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· Symptomer og konsekvenser <span style="font-family: Symbol; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· Hva kan jeg gjøre for å bli bedre? <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Kartlegging <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Dagbok og energiøkonomisering <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Stressmestring <span style="font-family: Symbol; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· Fysisk aktivitet <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Hvorfor være fysisk aktive <span style="font-family: 'Courier New'; mso-fareast-font-family: 'Courier New'; msofareastfontfamily: 'Courier New'; msolist: Ignore;">o Hvordan være fysisk aktiv, begrensninger <span style="font-family: Symbol; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· Avslutning og eventuelle spørsmål ** UNDERVISNINGSMETODER: ** Foredrag. Aktivisering vha planlagte spørsmål.
 * RAMMEFAKTORER ** : 25 minutter til disposisjon, PC og prosjektor til å vise PP. Rommet har max plass til 40, og en må derfor ha kinooppsett uten bord. Ingen lufting, og lang dag. Må tas hensyn til behov for pause.
 * INNHOLD: **
 * EVALUERING: ** Gjennomfører ikke evaluering av deltakerne. Ville gjerne gjort noe målkontroll vha spørsmål, men må begrense dette pga begrenset tid.

<span style="font-size: 14pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> b)  Notat om Praktisk yrkesteori (PYT) bak planen <span style="font-family: Calibri; mso-fareast-language: NO-BOK; mso-no-proof: yes; msofareastlanguage: NO-BOK; msonoproof: yes;"> Denne undervisningsplanen er forankret i mine egne verdier og normer. Jeg har et grunnleggende menneskesyn som ser på mennesket som en helhet av fysisk, psykisk, sosial og åndelig dimensjon. Alle mennesker er like mye verdt, og alle mennesker har evnen til å lære. Jeg forstår læring som en prosess i hvert enkelt menneske, og noe som hver enkelt må være aktiv i selv. Jeg er tilrettelegger for læring, - og det er tilhøreren som lærer i samspill med sine omgivelser. Deltakeren må ha en indre motivasjon for å lære, og som lærer kan jeg bygge på denne motivasjonen. Jeg mener at kunnskap bidrar til bedre kontroll og mestring i en ny livssituasjon, og dette er begrunnelsen for dette aktuelle tilbudet. Undervisningstilbudet er forankret i Kreftforeningens strategi, hvor ett av hovedmålene er å sikre best mulig livskvalitet for kreftrammede og deres pårørende. Våre kjerneverdier er troverdighet, åpenhet, respekt og engasjement, og dette bør gjenspeiles i de handlinger jeg utfører gjennom min praktiske undervisning (P1). Kreftforeningens strategi sier også at vår formidling av kreftinformasjon skal tilrettelegges slik at alle grupper i befolkningen skal kunne tilegne seg den. Kreftforeningen skal formidle håp!
 * P3: undervisningens verdimessige og etiske begrunnelser. Grunnleggende forståelse for hva kunnskap, undervisning og læring dypest sett dreier seg om, forankret i personlige verdier og overbevisninger **

Ved planleggingen av denne undervisningen har jeg tatt utgangspunkt i den didaktiske relasjonsmodell. Dette er en teoretisk modell som jeg også har anvendt tidligere, og jeg har også benyttet et disposisjonsskjema som jeg hatt erfaring med å benytte i planlegging av undervisning i andre sammenhenger. Den didaktiske relasjonsmodell hjelper meg å strukturere planleggingen ifht å ta hensyn til ulike faktorer som påvirker. Den gir et forenklet bilde av den kompliserte læringsprosessen, og det er viktig å se alle momentene som en helhet hvor alle enkeltbitene påvirker hverandre. Det kan være enkelt å ta hvert enkelt moment hver for seg, men her er det viktig å også vektlegge relasjonen mellom dem. Jeg har organisert undervisningen i en klassisk struktur, da det i denne sammenhengen er oversiktelig og ryddig. Med bakgrunn i erfaringer fra tidligere om at aktivisering av deltakerne virker læringsfremmende, har jeg planlagt spørsmål på forhånd som aktivisering. Ideelt sett ville jeg ha benyttet summegrupper eller gruppearbeid, men pga begrenset tid og mange deltakere blir dette vanskelig å få til. <span style="font-size: 14pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> c)  Notat etter gjennomføring  Egenevaluering etter gjennomføring er at undervisningen i grove trekk gikk som planlagt. Tidsdiponeringen var stram, og det var jeg klar over. Hadde i utgangspunktet 20 min, men hadde på forhånd bedt om å få utvide denne til 25-30 min. Har hatt tilsvarende undervisning før, med samme tema og målgruppe. Denne gangen var antall deltakere høyere, og deltakerne satt i stolrader, og ikke i grupper rundt bord som sist. Dette fikk konsekvenser for hvordan jeg kunne gjennomføre aktivisering av gruppene. Hadde ideelt sett ønsket meg både tid og rom for å legge inn utveksling av erfaringer i grupper. Fjernet en del bilder fra PP-presentasjonen som jeg benyttet sist, og ser i etterkant at ett bilde her ikke fungerte så bra. Uvant å gå tilbake til disposisjonsskjema, og ikke bruke notater i PP. Planlagte spørsmål fungerte delvis bra. Noen spørsmål var kanskje for personlige å skulle svare på i et stort plenum, og jeg utfordret dem derfor ikke direkte til å gi tilbakemelding. Den korte selvrefleksjonen synes jeg fungerte, men i hvor stor grad hver enkelt faktisk reflekterte over det jeg ba om kan jeg ikke vite. Fikk gode spørsmål fra deltakerne som viste at de hadde interesse for tema, og hadde fått med seg det jeg snakket om. Det var ikke tid til noen form for målkontroll.
 * P2: Teoriplanet. Teorier og modeller som danner basis for forståelse av hva undervisning handler om. Begrunnelser for bestemte måter å organisere og gjennomføre undervisning på. Didaktiske anvisninger, regler og oppskrifter. Egne erfaringer og teoretiske modeller. **

KTM til meg selv: 3 positive: <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Egen fremføring –Fikk tilbakemelding fra kollega om at jeg var engasjert, snakket høyt og tydelig, sikker fremføring <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Tidsdisponering ifht en begrenset ramme –knapp tid, men hadde begrenset innholdet tilstrekkelig <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Forberedelse – godt forberedt ifht tema, dette fagstoffet kan jeg Utfordring: Øve mer på bruk av disposisjonen slik at dette blir et godt manus som jeg kan frigjøre meg fra. Unngå å være for avhengig av PP.


 * <span style="color: black; font-family: Calibri; font-size: 14pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Arial; msobidifontfamily: Arial;">Oppgave mellomperioden – Kristin Byrkje **
 * <span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-font-weight: bold; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">Kreftforeningen fikk en invitasjon fra TV2 om å samarbeide i forbindelse med at de skulle lage programmer om røykeslutt på God morgen Norge i hele høst. Pga en enorm respons og støtte fra seerne til programlederen Signe Tynning som skal stumpe røyken, ønsker TV2 å tilby noen heldige utvalgte seere plass i en røykesluttgruppe. Kreftforeningen har sagt ja til å stille med veileder for seergruppen, og i tillegg har vi også sagt ja til å kjøre en røykesluttgruppe for Signe og noen av kollegene hennes. Jeg har valgt informasjonsmøtet – som holdes en uke før gruppestart – til min besvarelse av ”oppgaven i mellomperioden”. Jeg gjennomførte begge informasjonsmøtene 13. oktober, i henholdsvis Kreftforeningens og TV2s lokaler. ****<span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">

A) Planlegging av undervisningsoppdrag ** Deltakerne skal ha realistiske forventninger til hva det vil si å gå i en røykesluttgruppe. De skal vite hva de sier ja til og hva de forplikter seg til. Vi gjennomfører informasjonsmøtet for å sikre at så mange som mulig av de som takker ja til tilbudet, blir værende i gruppen. Det er avgjørende for utviklingen i gruppen og til syvende og sist røykesluttresultatet.
 * Mål**

- Alle har det til felles at de vil bli røykfri. - Alle har sine personlige røykeerfaringer og mange har også prøvd å slutte en eller flere ganger tidligere. - Deltakerne er bosatt i Oslo eller omegn / jobber i Oslo (TV2-gruppen). - Ulik alderssammensetning og bakgrunn i seergruppen. Stort sett journalister i TV2-gruppen, men ikke bare. - Kun kvinner i seergruppen (tilfeldig). Både kvinner og menn i TV2-gruppen. - Alle er motivert for å slutte å røyke.
 * Deltakerforutsetninger**

- Ekstern ”undervisning” - Fleksibel på tid, maks en time inkludert spørsmål. - Behov for å bestille projektor og pc (både i TV2 og Kreftforeningens lokaler) - Bordoppstilling i hestesko eller liknende (sirkelen) ønskelig. Mest mulig likt slik de kommer til å sitte på gruppemøtene.
 * Rammefaktorer**

Informasjonsforedraget inngår i røykeslutt-veilederopplæringen (som vi reviderer i høst ”back to basic”). Innhold: - Hva er en røykesluttgruppe? - Motivasjon - Røykesluttprosessen - Rammer - Et typisk gruppemøte - Veileders rolle
 * Innhold**

- Forelesning - Legger vekt på å sette en god stemning - Interaktivt informasjonsmøte - Modellering - Demonstrasjon (sitater) - Sentrale figurer (visuelt) - Humor
 * Arbeidsmetoder**


 * B) Praktisk yrkesteori (PYT)**

Jeg bruker det jeg kan trekke inn av egne og andres erfaringer. Jeg har jobbet en del med røykesluttmetodikk, og i høst har temaet fått økt fokus i forbindelse med ny intern strategi og røykesluttsamarbeidet med TV2. Jeg forsøker å lære av andres erfaringer og observerer aktivt og nysgjerrig. Jeg har jobbet mye med kommunikasjon/formidling både i teori og praksis. Et av Kreftforeningens hovedformål er å bidra til at færre får kreft. For tobakk er forebyggingspotensialet særlig stort. Å tilby hjelp til røykeslutt er en prioritert oppgave i strategien til Kreftforeningen og tilbudet er positivt for vårt omdømme. Presentasjonen skal være kort, gjerne under en time, og enkel å forstå. Viktig at de får et positivt og realistisk bilde av det å gå i en røykesluttgruppe. Lysarkene skal være til hjelp for å illustrere og utheve poenger og sitater. Fleksibilitet er fint. Det er en fordel om deltakerne stiller spørsmål og kommenterer underveis, kommer med egne erfaringer. Når det er mulig, lar jeg ”runden gå” naturlig en liten stund, så kan vi si at det som skjedde nå, det er akkurat sånn det er i gruppen også. Uansett åpner vi for spørsmål til slutt. Og spør om de fortsatt er motivert, om de vil dette. De forberedes på at de skal skrive under på en røykesluttkontrakt på første gruppemøte. **C) Hvordan det gikk**

Jeg gjennomførte informasjonsmøtet to steder, under svært ulike forhold. Uformell bli kjent-prosess startet med en gang i publikumsgruppen, noen avtalte å møtes på Facebook osv. I TV2 møtte kolleger. Oppmøtet var formidabelt i seergruppen. Veldig motivert gjeng. Jeg hadde snakket med hver og en av dem på forhånd og forklart hvor viktig det var å komme. Få hadde anledning til å prioritere informasjonsmøtet i TV2, hadde nok vært dårligere innsalg der, og møtet falt uheldigvis på samme dag som sluttpakker skulle presenteres for ansatte. Spesiell stemning. Motivasjon og engasjement var imidlertid godt også i TV2-gruppen, med programleder og journalist som fremmøtte deltakere. For øvrig ble informasjonsmøtet i TV2 uvanlig på grunn av at de gjorde filmopptak hele tiden. Jeg ble også intervjuet med kamera på etterpå. Svært engasjerte deltakere. De få som var der kom raskt i gang med runden helt naturlig og tok metoden veldig lett uten å tenke over det. Modellering! På hver sin måte gikk det bra begge steder, men det er jo selvsagt uheldig at det var mange som gikk glipp av møtet i TV2. Presentasjonen ble lagt i posthyllene til de som ikke møtte.

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK;">Få frem lovgrunnlaget på området habilitering og rehabilitering. Hva skal helsepersonell utføre av oppgaver? Strategier fra myndighetene på området. Definisjon av rehabilitering. Det spesielle ved kreftrehabilitering. Hvordan løse disse oppgavene? Få frem nødvendigheten av samhandling mellom spesialisthelsetjenesten og kommunehelsetjenesten. Gi eksempler på hva rehabilitering vil si for den enkelte. Kreftforeningens ståsted.. <span style="color: green; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri;"> <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK;"> Jeg har lite erfaring med å holde forelesninger og jeg har kun et års erfaring fra Kreftforeningen. Kreftforeningen har fra før utarbeidet et utmerket kunnskapsgrunnlag på området. Jeg kjører et opplegg jeg føler jeg kan mestre, men tar med nye elementer som jeg har lært på dette kurset. Jeg har lengre erfaring fra rehabiliteringsfeltet og føler meg trygg på området. Jeg ønsker å ha fokus på tydelighet, enkelthet og eksempler. Viktig med dialog; høre helsepersonellets erfaringer og eksempler.
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-bidi-language: AR-SA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: NO-BOK; mso-font-kerning: 18.0pt;">Besvarelse mellomperiode - Eyrun ****<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-bidi-language: AR-SA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: NO-BOK;"> Thune **
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK;">a) **<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK;"> Bruk erfaring og teori og planlegg et undervisningsoppdrag som du skal gjennomføre for Kreftforeningen. <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-bidi-language: AR-SA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: NO-BOK;">
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK;">Mål: **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK;"> Tittel på foredrag: <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-fareast-font-family: Calibri;">Lovgrunnlag, strategier og intensjon med rehabilitering <span style="color: green; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri;">. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK;">
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK;">Deltakerforutsetninger: **<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-bidi-language: AR-SA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: NO-BOK;">Helsepersonell <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-fareast-font-family: Calibri;">som jobber med rehabilitering av kreftpasienter i kommune og spesialisthelsetjeneste i Helseregion Nord <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK;">. 50 – 60 personer som deltar på Kompetanseprogrammet ”Kraft mot Kreft” som har flere samlinger.
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK;">Rammefaktorer: **<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK;">Videokanon, sal med skoleklasse oppsett, en times undervisning, jeg tar med egen pc. Mitt foredrag kommer først på dag 2 av en to-dagers samling. Innlegget blir lagt ut på intranett.
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK;">Arbeidsmetode: ****<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; font-weight: normal; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-bidi-font-weight: bold;">Jeg jobber ut i fra en powerpoint presentasjon. Klassisk struktur, men med bruk av to case samt bruk av multimedia. **<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK;">
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK;">Innhold: ****<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; font-weight: normal; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-bidi-font-weight: bold;">Oppstart - sette stemningen. Presentasjon av meg (Kreftforeningen blir presentert dagen før av kollega som holder foredrag). Forklare formål, læringsmål, hvordan forelesningen er bygget opp. Deltagerne skal innstille seg på å være aktive. **<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK;">
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; font-weight: normal; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-bidi-font-weight: bold;">Kreftstatistikk for landsdelen – antall kreftpasienter. Jeg viser videosnutt som vil gi et bilde av hva et vellykket rehabiliteringsopphold kan bety for et menneske. Deretter går jeg igjennom lovgrunnlaget: Hva dreier det seg om? Følgetekst til loven. Hva er helsepersonell lovpålagt? Satser myndighetene på dette området? **
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; font-weight: normal; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-bidi-font-weight: bold;">Etter 15 min. får tilhørerne presentert en enkel case ”fra virkeligheten” – oppfordring til summing i noen min.– og deretter svare/diskutere i plenum. Jeg presenterer ”fasit” – hvorfor det gikk bra/dårlig. **
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; font-weight: normal; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-bidi-font-weight: bold;">Tilhørerne har hørt en del om fysiske og psykiske senfølger på dag 1; jeg forklarer derfor kun intensjonen med rehabilitering: mestre livet – den fysiske, psykiske, eksistensielle og sosiale biten. Definisjon rehabilitering. Hva er rehabilitering for kreftpasienter? **
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; font-weight: normal; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-bidi-font-weight: bold;">Litt om lovgrunnlaget for Individuell plan. Eks. på hva det kan være og hvem som kan starte arbeidet. Case 2 – individuell plan – hvordan kan dere gjør det i forhold til pasient X? Summing, svar. Forslag fra Kreftforeningen, Helsedirektoratet på hvor enkelt det kan gjøres. **
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; font-weight: normal; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-bidi-font-weight: bold;">Oppsummering og konklusjon: Vær med på å starte gode prosesser for kreftpasienter i samarbeid med andre. Ta kontakt med Kreftforeningen ved spørsmål. **
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Evaluering: ** UNN har en intern evaluering på et standardevalueringsskjema som sendes alle foredragsholdere.
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-bidi-language: AR-SA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: NO-BOK;">B) Praktisk yrkesteori (PYT) **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK;">


 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin;">C) **<span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-hansi-theme-font: minor-latin;"> **<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK;">Hvordan det gikk: **<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-bidi-language: AR-SA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: NO-BOK;">Jeg har holdt en del av en times foredrag som jeg skal holde i november. Foredraget ble holdt for en kollega ved Kreftlinjen. <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK;"> <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-bidi-language: AR-SA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: NO-BOK;">Jeg fikk tilbakemelding på at jeg bør bruke flere eksempler og at jeg kan la tilhørerne lese vanskelige lovtekster selv: jeg må ikke lese høyt! Jeg kan snakke mer om hva helsepersonellet har plikt til; ikke ha for stor forståelse for at de har en hektisk hverdag. Jeg fikk mer klarhet på fokuset mitt: ansvaret til helsepersonell. Positiv tilbakemelding: Jeg prater godt når jeg prater fritt. <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK;">

Oppdraget: Presentere hovedfunn fra en studie av kreftrammedes levekår på en fagdag for sykehussosionomer i Helse Sør-Øst, onsdag 14. oktober 09. 1. Formidle hovedfunn i forskning om levekår 2. Formidle Kreftforeningens erfaringer. 3. Formidle Kreftforeningens innspill til samhandlingsreformen. 4. Få innspill til hvordan Kreftforeningen kan bidra til å sikre og styrke sosionomfunksjonen i helseforetakene.
 * Oppgave i mellomperioden – Petter Lindseth **
 * <span style="mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> A.  **** Planlegging av undervisningsoppdrag **
 * Mål **

26 kliniske sykehussosionomer, 4 sosionomstudenter, 4 kolleger fra Kreftforeningen. Damer i alderen 25-60 +, pluss en mann (Kreftforeningen). Meget kompetent og motivert forsamling i forhold til temaet. Undervisning ved Kreftsenteret; Ullevål Universitetssykehus. 80 minutter til disposisjon. Klasseromsoppsett, ta med minnepenn.
 * Deltakerforutsetninger/ målgruppe **
 * Rammefaktorer **

Klassisk presentasjon med powerpoint. Velger funksjonen ”komme til syne”, slik at bildene ikke bombarderes med tekst, men vil bruke tid på hvert enkelt punkt før neste kommer på veggen. Dele ut handouts før presentasjonen. Diskusjon mot slutten av innlegget med ”summing” to og to. Fem minutters pause etter at forskningen er presentert, og før avrunding/ diskusjon. Bruke eksempler fra Kreftforeningens erfaringer ved å spille på kollega Elin fra Levekårsseksjonen. Blanding av klassisk struktur og problemsentrert struktur.
 * Arbeidsmetoder **

Ref. det som er anført under mål. Diskusjon, samt tanker om bruken av forskningen videre.
 * Innhold **
 * Oppsummering **

Skjema som leveres inn på slutten av fagdagen. Umiddelbar respons på spørsmål om ”hvordan har dette vært”.
 * Evaluering **

Som ansatt levekårsmedarbeider i Kreftforeningen er mitt overordna mandat forankret i ett av foreningens hovedformål: ”Bidra til å sikre best mulig livskvalitet for kreftrammede og pårørende”. Min kunnskaps- og erfaringsbakgrunn som samfunnsplanlegger gjør at jeg er trygg i å arbeide med helse- og sosialpolitisk påvirkningsarbeid. Jeg velger å gjøre mitt i forhold til formålet bl.a. ved å formidle levekårsforskning, fakta om kreftstatistikk, Kreftforeningens erfaringer til både fagfolk og politisk og administrativ ledelse regionalt og lokalt. Sammen med andre kollegers innsats kan dette forhåpentlig i sum bidra til økt forståelse og kunnskap om kreftrammedes og pårørendes situasjon, for eksempel i NAV. Jeg synes det er viktig at Kreftforeningen bidrar til å ”løfte” levekårsperspektivet som en viktig dimensjon i et helhetlig pasientforløp. Å knytte Kreftforeningens erfaringer til forskningsfunn kan bidra til et slikt løft for kanskje å endre handlingsmønsteret i helsevesenet. Jeg liker å undervise! Fikk gode innspill i plenum etter summeoppgave. Jeg fikk også en klar bestilling om at Kreftforeningen bør fortsette med å formidle dette budskapet – til flere faggrupper i pasientforløpet og til besluttende myndigheter. ”Å knytte erfaring til forskning gir gjennomslagskraft”, ble det sagt. Har ikke sett den skriftlige evalueringen. Jeg fikk også muntlig tilbakemelding om at jeg er tydelig og samtidig ikke for bombastisk.k Møtte opp i god tid, noe som viste seg å være avgjørende for å få power-pointpresentasjonen til å fungere teknisk. Har hatt god kollegaveiledning før og etter ved Elin Stoermann-Næss fra Levekårsseksjonen.
 * <span style="mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> B.  **** Praktisk yrkesteori **
 * <span style="mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> C.  **** Etter oppdraget **

<span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;"> **<span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Innledning: **<span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;"> Personlig (dvs ikke direkte rettet til Kreftforeningen) henvendelse fra en bydel om å delta i et undervisningsprogram (Pilot 2) for hjemmetjenesten og bestillerenhetene i tre geografisk nærliggende bydeler i Oslo. Undervisningsprogrammet er rettet mot lindrende behandling og omsorg ved livets slutt. Temaet jeg ble spurt om, var //Berøring.// Bakgrunnen for at jeg fikk denne henvendelsen er at jeg har en utdannelse i //Taktil massasje// i tilegg til at jeg er sykepleier med videreutdanning i palliasjon. Didaktisk relasjonsmodell til den aktuelle forelesningen. ** <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Deltakerne jobber i hjembasert omsorg i 3 forskjellige bydeler. Sykepleiere, hjelpepleiere, ufaglærte, ca 20 – 60 år. Erfaring med alvorlig syke mennesker og symptomlindrende tiltak og behandling. Jeg vil ta hensyn til at de kommer fra en travel formiddag ute hos pasientene, og hatt en forelesning før min som er den siste på dagen. Tankene kan flakke fra oppgaver som ikke er gjort fordi de er på undervisning m.m. <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">1,5 timer. Forelesningen er gratis. Hadde vært fint med en seng eller benk til demonstrasjon, men det er ikke avgjørende. Plass til ca 40 personer. Mottaker stiller med PC og prosjektor. Har med minnepenn. Innhold – hva er de naturlige byggeklossene i fagstoffet ** <span style="color: #1f497d; font: 7pt 'Times New Roman'; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">- <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Begrepsavklaring og definisjon - Hudens oppgaver - Kroppens fysiologiske svar på berøring - Tolkning av signaler fra berøringssansen - Berøring som smertelindring - Effekt av berøring – Risikofaktorer - Forskning - Arbeidsredskap Arbeidsmetode - hvordan fremme læring? ** <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Dialog, demonstrasjon, forelesning, øving. Med hensyn til at deltakerne kan være slitne på slutten av dagen, vil jeg i tillegg starte med en oppmerksomhetstrening for at deltakerne skal tune seg inn og falle til ro, og være her og nå. B) Skriv et kort notat hvor du setter ord på din praktiske yrkesteori (PYT) som ligger bak planen. ** <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt; mso-bidi-font-family: Arial;">Jeg er ikke kjent med at temaet //berøring//, er kvalitetssikret som undervisningstema i Kreftforeningen. Jeg var derfor usikker på om jeg kunne gjøre dette i regi av min arbeidsgiver eller om jeg skulle ta det privat. Dette måtte jeg avklare med min leder. Et av Kreftforeningens hovedmål er å bidra til best mulig livskvalitet for pasienter og pårørende. Min tolkning var at undervisning til utøvende pleiere i kommunehelsetjenesten om dette temaet, kunne bidra til dette. Kommunehelsetjenesten og sykehusene som arena er et av Kreftforeningens satsningsområder for å styrke behandling, pleie og omsorg til kreftrammede. Vi holder også på å planlegge ulike tilbud på Kreftforeningens nye mestringssenter. Dette kunne være et tema vi kunne videreutvikle og bruke videre. Konklusjonen ble at jeg kunne si ja til denne forespørselen. <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt; mso-bidi-font-family: Arial;">Deltakerne til min forelesning er voksne mennesker som er yrkesaktive og med variert bakgrunn, kunnskap, verdier og alder. <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt; mso-bidi-font-family: Arial; mso-themecolor: text2;">Det som er felles er møtet med den alvorlig syke pasient. Deres felles kultur er i den hjemmebaserte omsorgen. <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt; mso-bidi-font-family: Arial;">Et kjennetegn i voksenpedagogikken er at deltakerne har egne erfaringer å knytte undervisningen opp til og at de ønsker å nyttiggjøre seg denne i praksis (Knowles). <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt; mso-themecolor: text2;">Vi har lært om tre ulike læringssyn: Behaviorisme, konstruktivisme og sosialkonstruktivisme. Hvilket læringssyn ligger til grunn for min undervisning? For min forelesning passer den pedagogiske metoden i behaviorismen ved at den er lærerstyrt. Jeg skal formidle en kunnskap jeg har, og formålet er kunnskap, innsikt og bevisstgjøring i forhold til fenomenet berøring som en del av lindrende behandling. Målet er ikke en adferdsendring, og det er ikke noe bombastisk rett og galt svar. Det er ikke noe pensum eller lærebok som skal følges. Det behavioristiske læringssyn er i liten grad aktuelt for min forelesning. I h.h.t Piagets erkjennelsesteori, tror jeg min forelesning kan bekrefte gamle skjema (assimilasjon) og at dette er et godt utgangspunkt for å tilegne seg ny kunnskap (akkomodasjon). Forskjellen mellom individuell og sosial konstruktivisme er jeg litt usikker på. De skal praktisere og øve på hverandre, men jeg ser det også som en individuell læring og oppdagelse. Ren forelesning gir laveste uttelling på hukommelse (4.5%) Derfor velger jeg noe i tillegg. Min erfaring er at jeg tilegner meg kunnskap best dersom jeg er aktiv og deltakende. Når jeg selv skal undervise, er det min oppgave å sette i gang en slik læreprosess. Som læringsfremmende metoder vil jeg bruke oppmerksomhetsøvelse, teori, eksempler fra praksis, demonstrasjon, øvelser, summegrupper, spørsmål og tid for å fortelle om egne erfaringer. <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt; mso-bidi-font-family: Arial; mso-themecolor: text2;">Dette mener jeg en god pedagogisk metode fordi det kan skjerpe forståelsen, og de kan gi hverandre tilbakemeldinger på hverandres berøring. <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt; mso-themecolor: text2;"> Jeg velger å veksle mellom et faglig og muntlig språk. Jeg velger en klassisk struktur fordi den er enklest til den aktuelle undervisningen. Etter denne vurderingen mener jeg at deltakerne skal bli interessert og få lyst til å utøve berøring som en del av lindrende behandling. Den faglige teorien er knyttet til aktuell forskningslitteratur. <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt; mso-themecolor: text2;">Forelesningen gikk som planlagt. Det var ca 40 deltakere. Ble ca 15 min. forsinket fordi de måtte ha en pause fra forrige foreleser. Dette var et lite stressmoment, men tok det inn ift. de praktiske øvelsene. Klassisk struktur var en ok metode til teoridelen. Startet med en problemstilling for å vekke interesse og motivasjon. Den praktiske øvelsen startet jeg med å be de hån dhilse på hverandre, og beskrive for seg selv hvordan de opplevde denne berøringen. Dette engasjerte. Demonstrasjonen og de praktiske øvelsene kunne vært litt mer ryddig. Ble litt vilkårlig, men fremkalte mye latter og humor. Oppsummeringen gikk litt for fort. Kursansvarlig uttrykte at dette temaet var viktig og nyttig og ville ha det om igjen til våren. Svakheten med konseptet var at det var litt hastig sammensatt, spesielt med tanke på de praktiske øvelsene. Jeg vil forbedre opplegget til neste forelesning sammen med kollega og fysioterapeut. Øve på hva som skal øves på. Jeg tror jeg nådde de læringsmål, kunnskapsmål, ferdighetsmål og holdningsmål jeg hadde satt opp. Teorien er ikke dyptgripende, slik at den passet for alle. Enkel for noen, ukjent for andre. Lagt den midt på treet.
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt; mso-themecolor: text2;">Hjemmeoppgave nr. 2 av Inger Fossli **
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msolist: Ignore;">a) ****<span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Bruke erfaring og teori og planlegge et undervisningsoppdrag du skal gjennomføre for Kreftforeningen **
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt; mso-bidi-font-family: Arial;">
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Mål – hva vil jeg oppnå? **
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Formål for min forelesning: **<span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Kunnskap, innsikt og evt. bevissthet i forhold til berøring.
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Læringsmål: **<span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Økt interesse for berøring som en del av symptomlindrende behandling hos alvorlig syke.
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Kunnskapsmål **<span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">: Innsikt i berøringens betydning med fokus på taktil massasje, hensikt, effekt, risikofaktorer. (Ikke dybdekunnskap eller utforsking)
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Ferdighetsmål: **<span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Lære noen enkle øvelser i berøring som de kan ta i bruk umiddelbart
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Holdningsmål: **<span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Respekt for pasientens grenser og behov i forhold til berøring
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Deltakerforutsetninger – hva vet jeg om deltakerne **
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Rammefaktorer - hvilke faktorer begrenser meg? **
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Innholdselementer: **<span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Teori, demonstrasjon og øvelse
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Tema: **<span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Berøring gjennom taktil massasje. **Problemstilling;** På hvilken måte kan kreftpasienter oppleve velvære og lindring av plagsomme symptomer som ikke er medikamentell behandling?
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Evaluering - hva skal evalueres? **<span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">Vet ikke om min forelesning skal evalueres.
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt; mso-themecolor: text2;">
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt;">P3 - ****<span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt; mso-themecolor: text2;">Etisk/politisk rettferdiggjøring **
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt; mso-themecolor: text2;">P2 - Kunnskap (egen erfaring, andres, teori) **
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt; mso-bidi-font-family: Arial; mso-themecolor: text2;">PYT 1: Handling - **<span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt; mso-bidi-font-family: Arial; mso-themecolor: text2;">Bruke den didaktiske relasjonsmodellen til gjennomføring
 * <span style="color: #1f497d; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10pt; mso-themecolor: text2;">C) Kort notat etter gjennomføring. **

Bestillingen er 3 undervisningstimer om temaet Pårørende til ansatte i Tromsø kommune. Undervisningen skal være en del av en undervisningsrekke på 4. Dette er siste runde med fagdager. Fagdagene er en del av kompetansehevingspakken i prosjektet ”Lindrende behandling i Tromsø kommune”.
 * Oppgave mellomperioden. Bodil Trosten **
 * __<span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">Målgruppen/deltakerforutsetninger __****<span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;"> - ** ansatte i Tromsø kommune som er i kontakt med alvorlig syke og døende pasienter og deres pårørende: hjelpepleiere, helsefagarbeidere, sykepleiere, spesialsykepleieren og leger. Disse jobber i hjemmebasert omsorg og på sykehjem. Kompetansen og erfaringen vil variere mye i gruppen. Mange av disse har lang erfaring og mye kunnskap på området.

<span style="color: black; font-family: Calibri; font-size: 12pt; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; msobidifontfamily: Arial; msobidifontweight: bold;">Kunnskapsmål – Deltaker har kunnskap om viktigheten av å se og samarbeide med pårørende i alle aldre også eventuelle barn. Kunnskap om hva det vil si å være pårørende til en som er alvorlig syk/døende: utfordringer, egen krise, sosiale konsekvenser. Kunnskap om viktigheten av gjensidig informasjon. Ferdighetsmål – Deltakerne er aktive i samarbeidet med de pårørende. De tar initiativ og legger til rette. Holdninger – Se på de pårørende som mennesker med egne behov og som en viktig ressurs.
 * __<span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">Mål __**<span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">
 * <span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">Formål – Deltakerne ser ** <span style="color: black; font-size: 16pt; mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: +mn-cs; mso-fareast-font-family: +mn-ea; mso-font-kerning: 12.0pt; mso-hansi-font-family: Calibri;"> på familien som en enhet, der ivaretakelse og samarbeid med pårørende er en viktig del av pleien.

<span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;"> Tilgjengelig utstyr er laptop, prosjektør, dvd-spiller, høytalere.
 * __<span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">Rammefaktorer __****<span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;"> – ca. 50 stk. i en forelesningssal. 3 undervisningstimer etter lunsj. 3 timer med forelesninger før lunsj. Deres tema er informasjon om prosjektet og Hva er lindrende behandling/Hospicefilosofien. Dette er 1.fagdag for deltakerne i en serie på 3. **

Samtale om dette i plenum. Deltakerne fikk kopi av PP presentasjonene før vi startet for å kunne notere underveis. <span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin; msoasciithemefont: minor-latin; msobidifontfamily: Arial; msobidifontweight: bold; msohansithemefont: minor-latin; msospacerun: yes;"> Fikk gode tilbakemeldinger fra oppdragsgiver i etterkant. Hun var tilstede deler av undervisningen, hadde også fått tilbakemeldinger fra deltakerne. <span style="color: black; font-family: Calibri; font-size: 12pt; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; msobidifontfamily: Arial; msobidifontweight: bold;">Ingen skriftlig evaluering.
 * __<span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">Innhold __****<span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">– Starter med å presentere meg selv og gir en oversikt over hva som er tema og mål for disse timene, kort oversikt over innhold. **
 * <span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">Familien som enhet, konsekvenser for familien når mor eller far får kreft. Her bruker jeg noen lysbilder fra Barn- sorg- skole konseptet. **
 * <span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">Hvem er de pårørende? Å være pårørende i de ulike faser av sykdommen. Lovverk. Hva innebærer det å være pårørende – egne reaksjoner, forventninger og utfordringer knyttet til pårørende rollen. Sosiale konsekvenser. Behovet for informasjon og samtale. I utakt med hverandre. Ivaretakelse av pårørende, en viktig del av helhetlig sykepleie. Nettverkskart. **
 * <span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">Passiv pårørende kontakt kontra aktiv pårørende kontakt. Ivaretakelse av pårørende for egen del. Samarbeid. **
 * __<span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">Arbeidsmåte __****<span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;"> – Jeg startet med filmen ”Jeg har ikke gjort leksene mine – min mor fikk kreft i går”(30 min.) etter en kort introduksjon. Setter deltakerne i stemning i forhold til temaet. Fin avveksling etter flere timer med forelesning. **
 * <span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">Kort runde med innspill fra plenum om reaksjoner på filmen. 10 min.pp presentasjon om konsekvenser for familien og ivaretakelse av barna. Avsluttet med runde i plenum om egne møter med barnefamilier og hva de kan gjøre. **
 * <span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">Pause. PP presentasjon om temaet. Oppfordrer deltakerne til å stille spørsmål underveis. **
 * <span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">Bruker et dikt for å forklare begrepet - Kjærlighetens skjold”. **
 * <span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">Summing 3 og 3 rundt spørsmålet - **<span style="color: #663200; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 24pt; mso-bidi-font-family: +mn-cs; mso-fareast-font-family: +mn-ea;"> <span style="color: black; font-family: Calibri; font-size: 12pt; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; msobidifontfamily: Arial; msobidifontweight: bold;">Hva opplever du personlig som mest utfordrende i kommunikasjonen med alvorlig syke og døende mennesker og deres pårørende?
 * __<span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">Vurdering/ evaluering __****<span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;"> – Hadde en god magefølelse i etterkant av undervisningen. **
 * <span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">Deltakerne var engasjerte og aktive i dialogene i plenum og under summingen i grupper. **
 * <span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; font-weight: normal; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">Tilbakemelding om at filmen er sterk og lærerik. **

<span style="color: black; font-family: Calibri; font-size: 12pt; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; msobidifontfamily: Arial; msobidifontweight: bold;">P3 – Ivaretakelse av pårørende er en viktig del av Kreftforeningens 3.hovedmål – Sikre best mulig livskvalitet for de kreftrammede deres pårørende. P2 – Jeg er utdannet kreftsykepleier med snart 20 års erfaring i møte med pasient og pårørende fra både spesialisthelsetjenesten, kommunehelsetjenesten og Kreftforeningen. Min hovedoppgave under videreutdanningen i kreftsykepleie ble skrevet om pårørende til døende kreftpasienter, fikk en grundig innføring i temaet i den forbindelse både teoretisk og i samtale med pårørende. I tillegg er dette et tema jeg underviser en del <span style="color: black; font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: Arial; mso-bidi-font-weight: bold; mso-bidi-language: AR-SA; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-language: EN-US; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin;">P1 – Valgte forelesning som metode fordi det var bestillingen og fordi det virket mest hensiktsmessig i forhold til størrelsen på gruppen. Vet gjennom utdanningen til nå at forelesning ikke er den mest effektive pedagogiske virkemiddel for at det som formidles skal huskes. Startet med film for å skape variasjon og fordi film er et sterkt virkemiddel for å formidle budskapet. 3 familier som har opplevd å få kreft i nær familie og deres erfaringer.
 * <span style="color: black; font-family: Calibri; font-size: 12pt; mso-bidi-font-family: Arial; msobidifontfamily: Arial;">PYT **

OPPDRAG SOM SKAL LØSES I MELLOMPERIODEN – TORHILD HEGLAND

<span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> A)   Bruker **__erfaring__** og **__teori__** og **__planleg__g** et undervisningsoppdrag som du skal gjennomføre for Kreftforeningen.  __ Erfaring: __  Jeg har hatt mange undervisningsoppdrag for Kreftforeningen opp gjennom årene for ulike målgrupper som: pasienter og pårørende, helsepersonell, fagpersoner, universitet og høgskoler, folkeuniversitet.   __ Teori: __  I forbindelse med dette oppdraget vil jeg benytte meg av __det sosiokulturelle synet – sosialkonstruktivisme. __  <span style="font-family: Symbol; font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">·  Lev Vygotsky <span style="font-family: Symbol; font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· Vi lærer innenfor rammen av våre tankemønstre og forståelse <span style="font-family: Symbol; font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· Vi er en del av et læringsfellesskap <span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Mennesker har nytte av andre og mer kompetente <span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Sone for nærmeste utvikling <span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Språk og kommunikasjon sentralt <span style="font-family: Symbol; font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· Evne til samhandling i et læringsfellesskap (kompetanse) __ Planlegg: __ Forespørselen kom fra Lyngdal kommune – Kompetanseuka 2009 – en uke som er en gang pr. år. Viktig å vite om i forkant av planleggingen: <span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> a)   Målgruppe <span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -   // Deltakerforutsetninger // – hva og hvem er deltakerne (arbeidsområde, kvinner/menn, alder, hvor lenge de har jobbet i etaten, utdannelse og bakgrunn, motivasjon for å delta <span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> b)   Rammefaktorer <span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -   Sted (Lyngdal kulturhus), tid: kl. 09.00 – kl. 11.00. AV utstyr, ja, trenger å ha det med på en USB penn alt det andre tekniske har arrangøren. Hvor mange: 30 +

<span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> c)   Innhold **//__Lindrende omsorg i et utvidet perspektiv: __//** <span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -   Tema: ”Vanvittig mye å finne ut av” – hvordan få hjelp når kreftene ikke stekker til? Kort informasjon om Kreftforeningen, hvem er vi og hvordan jobber vi Rettigheter, tips i forhold til Folketrygden, økonomi, forsikring etc. for kreftpasienter og pårørende.

Agendaen for møtet i Lyngdal ser slik ut:

Kl. 09.00 – kl. 09.10: Kort presentasjon av Kreftforeningen Kl. 09.15 – kl. 09.45: ”Frisk, - men like sprek som før?” v/ Anne Lise Østebø Kl. 10.00 – kl. 10.45: ”Vanvittig mye å finne ut av.” v/ rådgiver/sosionom T. Hegland Kl. 10.45 – kl. 11.00: Tid til spørsmål v/ Torhild Hegland

Erfaringsmessig er Anne Lise sin historie så sterk og full av problemstillinger at det er bra for deltakerne å ha en pause på 15 minutter før jeg setter i gang med mitt. Det kan noen ganger være slik at noen av deltakerne har opplevd noa av det samme, vi kjenner ikke dem som sitter i salen og vet ikke hvilken ”bagasje” de har med seg. Jeg tar opp spørsmål underveis, og har satt av tid til spørsmål på slutten og.

Anne Lise er fortelleren, det vil si at hun bruker seg selv som redskap, jeg har mitt opplegg på en USB penn og har lagt det inn i power-point. Ofte ser jeg verden gjennom kameraøyet, og jeg liker å underbygge det jeg sier med mine amatørmessige naturbilder.

// Skriv et **kort notat hvor du setter ord på din praktiske yrkesteori (PYT**) som ligger bak planen. Praktistrekanten kan være til hjelp for å strukturere en slik begrunnet beskrivelse. // Etisk/politisk rettferdiggjøring (P3)

Kunnskap (P2) <span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Fra egne erfaringer <span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -  Fra andres erfaringer <span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> -   Teori

** Handling (P1) ** I dette undervisningsopplegget ønsker jeg å benytte meg av et levende case. Jeg vil innledningsvis presentere meg med navn og bakgrunn og hvor jeg jobber. Deretter vil jeg si litt kort om Kreftforeningen, lokalisert, økonomi og hva vi Jobber med og mot og så presentere caset. Anne Lise Østebø vil fortelle sin historie: ”Frisk, - men like sprek som før? Et møte mellom hennes livsverden og systemverdenen. Fra å være i full aktivitet med jobb og gårdsdrift til å bli fullstendig nullstilt. Hennes kamp med å bli forstått i systemene, NAV systemet og hennes kamp for å bli trodd. Ettervirkninger av behandlingen og tiden etterpå. (jordskjelvet etterpå). I mitt foredrag vil jeg benytte meg av Anne Lise sin historie og trekke frem enkelte problemstillinger og belyse dem.

__ Egne erfaringer: __ <span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> a)  Egne henvendelser i forhold til denne problematikken. <span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> b)   Rettighetstjenesten sine henvendelser <span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> c)  Hvor er bruddene i behandlingsforløpet? <span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;"> d)   Juristenes erfaringer med Nav? Nav – ny arbeids- og velferdsforvaltning besitter et lovverk som det skal tas hensyn til og hvor det er ulike kriterier for de ulike stønader. Det samme gjaldt for det ”gamle trygdesystemet”. Jeg har selv hatt seminarrekke overfor disse saksbehandlerne for noen år tilbake i: Bedre tjenester for alvorlig syke. Nå er det blitt Nav – Ny arbeids- og velferdsforvaltning. Stor reform som sier at trygd, a-etat og deler av sosialetaten skal slås sammen til et etat – NAV. NAV hovedintensjon er: Flere i arbeid og færre på trygd. De er opptatt av arbeidslinja og at flere og flere skal ut i lønnet arbeid. Fra vårt ståsted som jobber med en problematikk i forhold til kreftpasienter, er det en kjensgjerning at slett ikke alle kommer ut i jobb igjen etter en kreftdiagnose. Til tross for det er det slik at mellom 60 og 80% av kreftpasienter kommer tilbake til jobb igjen etter behandling og de fleste kommer tilbake til den jobb de i utgangspunktet hadde. __ Fra andres erfaringer: __ På oppdrag fra Kreftforeningen har forskningsinstitusjonen Fafo, Høyskolen i Vestfold og Telemarksforskning gjennomført et omfattende levekårsprosjekt (2006 – 2008). Når flere får kreft, lever lenger med kreft og overlever kreft, blir kunnskap om levekår viktig for å gi riktige og tilpassede tilbud og tjenester, blant annet i Nav. Hovedfunn, støtte og oppfølging: Fra familie og venner. De aller fleste får den hjelpen og oppfølgingen, både praktisk og følelsesmessig, de har behov for. Fra det offentlige: En av fire mener offentlige støtteordninger ikke dekker økonomiske behov. To av ti mener at helsetjenesten har dårlig oversikt over aktuelle ordninger De er mindre tilfredse med Nav trygd enn befolkningen sett under ett. Mange har behov for praktisk hjelp i hjemmet fra kommunen. En av ti har fått slik hjelp. Psykososiale støtteordninger er mangelfulle. Mange har behov for praktisk hjelp i hjemmet fra kommunen. En av ti har fått slik hjelp. Psykososiale støtteordninger er mangelfulle (60% med behov for psykologisk rådgivning har ikke fått det). 50% med behov for samtale med sosionom har ikke fått det. Kreft og arbeid: De fleste har samme arbeidstilknytning som før kreft rammet Lite som skiller overlevende kreftrammede og andre etter 5 år Det skjer tilpasninger i arbeidslivet Store individuelle forskjeller Fysiske og psykososiale arbeidsfaktorer har betydning Sysselsetting og arbeidstid påvirkes av sykdommens alvorlighetsgrad // Undersøkelsen omfatter i liten grad dem som er aller hardest rammet av kreftsykdom, dvs dem som har falt fra i løpet av den perioden vi har sett på, eller dem som har vært for syke til å kunne inkluderes i spørreundersøkelsen. // Oppsummering av forskningsfunn: Kreftrammede er ingen ensartet gruppe. Hvilke grupper bør oppmerksomheten særlig rettes mot? // Personer med lav utdanning // // Enslige og enslige forsørgere // // De som står utenfor arbeidslivet // // De som har endret sivilstatus etter kreftdiagnosen // // De med flere sykdommer i tillegg til kreftsykdommen // // De som har gjennomgått flere typer behandling // <span style="font-family: Symbol; font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">·  Kreftsykes situasjon i møte med systemet <span style="font-family: Symbol; font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· Livsverden – systemverden <span style="font-family: Symbol; font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· Gi rettighetene ”et ansikt” ved å bruke et levende case. <span style="font-family: Symbol; font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· Kreftforeningen som høringsinstans – eksempelvis 52 ukers sykmeldingsperiode. __ Etikken: __ Er det et etisk dilemma å bruke et ”levende ” case? Hvem hører på? Hva slags bagasje har de som er deltagere? Blir dette for sterkt? Hva med personen selv som fremfører dette? Hva gjør det med henne? Med hennes familie?
 * Kunnskap (P 2). **
 * __ Fra egne erfaringer. __**
 * __ Fra andres erfaringer. __**
 * __ Teori. __**
 * Forbehold: **
 * Teori: **
 * Deltakernes kunnskap- og læringssyn kan ha betydning for hva slags metode de opplever som gode. **
 * __ Etisk/politisk rettferdiggjøring (P3) __**

Oppdrag løst i mellomperioden v/ Liv Bodil Idland <span style="font-size: 16pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;">a) Bruk erfaring og teori og planlegg et undervisningsoppdrag Min erfaring strekker seg over mange år. Min fagkompetanse er kreftomsorg og veiledning. Målgruppene har vært helse og fagpersoner på ulike nivå. Jeg underviser i ulike ninå og undervisningsinstanser. Temaene kan være etter forespørsel eller initiativ fra Kreftforeningen hvor vi setter fokus på være satsningsområder. Teori Utgangspunkt i et sosiokulturelt syn ( Lev vygostsy) <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;">-  Vi lærer innen rammen av våre tankemønstre og forståelse <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;">- Vi er en del av et læringsfellesskap og drar nytte av hverandre <span style="mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msofareastfontfamily: Calibri; msohansifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;">- Språk og kommunikasjon står sentralt Sosialkonstruktivisme – hvor faglig og kulturell bakgrunn er viktig. Det er mulig å drøfte argumentere. Målsetning og resonnering er viktig.

Planlegging Dette oppdraget er etter initiativ fra Kreftforeningen. Eldre med kreft har et fokus i 2009.Vi har hatt innsamling gjennom KMK øremerket forskning til eldre med kreft. Jeg tar tatt kontakt med Flekkefjord Frivillig sentral og inngått et samarbeid. En lege fra sykehuset er invitert og sammen skal vi sette fokus på Eldre. Mitt innlegg er: Kreft i eldre år En Prosjektgruppe har i løpet av 2009 utarbeidet et kunnskapsgrunnlag som jeg tar utgangspunkt i i tilegg til annen teori og erfaring Jeg tar utgangspunkt i didaktisk relasjonstenkning Formålet : Sette fokus på Kreft i eldre år Mål: Øke forståelse for hvilke muligheter og ressurser som finnes i dag i forhold til eldre med kreft. Deltagerforutseninger: Vanskelig å forutse. Dette er et åpent folkemøte. Hvem som kommer og hvor mange er helt uforutsigbart. Regner med at hovedtyngden er eldre/ godt voksne med mye livserfaring. Rammefaktorer: Rom i Banksalen i Flekkefjord. PC og prosjektor må bringes med. Roll up(Sammen skaper vi håp) og brosjyrer. Rosa sløyfe effekter til salg. Frivilligsentralen sørger for kaffe/kake og musikkinnslag. Møte vil vare max 2 t Arbeidsmetode: Foredrag til ettertanke og refleksjon. Spørsmål/aktivisering må vurderes. Diskusjon kan være aktuelt i plenum eller med sidemannen. Innhold: mitt innlegg er på ¾ t Hovedpunkt: Litt fakta opplysning om Kreftforeningen og Kreft i eldre år Behandling og oppfølging av eldre kreftpasienter Sorg hos eldre. Evaluering: Min samarbeidspartner fra Frivillighetssentralen kan gi meg evalueringen etterpå. Brosjyrer: Myter hos eldre med kreft

B Praktisk Yrkesteori som ligger bak planen P3 Etisk/politisk rettferdiggjøring

P2 Kunnskap ( min erfaring, andres erfaring, teori)

P1 Handling

P1 Handling: Foredrag med powerpoint – bilder som gir gjenkjennelse og humor Det viktigste med foredraget er å løfte fra eldre med kreft og få fram ressursene eldre har og hva Kreftforeningen kan bidra med. Kommunikasjon må være tydelig og håp ønskes å være et ord som sitter igjen. I dette tilfelle må eg være fleksibel p.g.a at jeg vet lite om hvem og hvor mange som kommer. Handlingsflyt og trygg gjennomførelse er et mål. Foredraget må være lettfattelig, engasjerende og gi tanker til ettertanke og håp.

P2 Kunnskap Her må jeg bringe inn min erfaring, andres erfaring og teori og tankemodeller som gir forståelse av hva undervisning handler om. Konstruktivisme er en fellesnevner. Nye konstruksjoner er avhengige av og koblestil ”gamle” konstruksjoner” Assimilasjon betegner en for adaptasjon der vi oppfatter og erkjenner nytt materiale og ny informasjon ved å tilpasse dette til eksisterende begrepsstruktur ( Jean Piaget – skjemaer)

Lev Vygotski omtalt som psykologiens Mozart Kognitiv psykologi Nærmeste utviklingssone – her lå mulightene og utviklingen Læringsprinisipper som kan brukes her: <span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;">1. Aktivering av tidligere erfaring, kunnskap og undervisning <span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Calibri; mso-bidi-theme-font: minor-latin; msobidifontfamily: Calibri; msobidithemefont: minor-latin; msolist: Ignore;">2. Fokus på utvikling og funksjonelle kunnskapsbaser

Teori: Forskning Kunnskaps grunnlaget: Eldre med kreft Forelesninger 2008 Sorg hos eldre

P3 Etisk rettferdiggjøring Det er en utfordring å møte” befolkningen” med respekt for sine fagkunnskaper. Eks. En mann så ut som han sov under hele foredraget, men stille de beste spørsmål

Her finner vi de etiske og verdimessige begrunnelsene. Dette er forankret i menneskesyn og personlige verdier og overbevisninger. Kreftforeningens verdier legges til grunn og jeg ønsker at etterlatt inntrykk skal være: tolerant, tydelig, tøff, tilgjengelig Hele foredraget ble bygd på våre verdier hvor åpenhet, Respekt, troverdighet, åpenhet og engasjement stod i sentrum. Vår visjon : ”sammen skaper vi håp” var en rød trå og ble brukt aktivt

Mitt syn på eldre som ressurs personer med lang livserfaring skape utgangpunkt for forelesningen. Refleksjon: egen refleksjon rundt egen handling og grunnlaget for dem. Forelesningen om Kreft i eldre år måtte bygges på etikk og gi rom for ettertanke/refleksjon Her er et angrepspunkt – vi må bli mer bevist på egen praksisteori som legger grunnlag for endring og utvikling

C Evaluering: Kreft i eldre år Det var 25 deltagere. Noen helsepersonell, men flest eldre med interesse for temaet. Kultur innslag med barn fra kulturskolen løftet forventningen og satte stemningen helt fra starten Lege hadde først et foredrag om utfordringer i aldrings prosessen som fikk god respons. I forberedelsen hadde eg tenkt at eg måtte være fleksibel p.g.a mange usikre momenter med hensyn til deltagerne. Den forberedelsen var nyttig. Eg måtte bygge på legens innlegg og deltagernes engasjement og fokus. Samtidig var eg klar med Kreftforeningens budskap og fikk god respons. Læringsmålet var: økt forståelse for hvilke muligheter og ressurser som finnes i dag. Vanskelig å måle, men tilbakemeldingene var at her var noe å tenke videre på. Formålet: sette fokus på eldre med kreft. Dette ble gjort tydelig Leder av Flekkefjord Frivilligsentral gav tilbakemelding på engasjement i forsamlingen som er et tegn på at dette var aktuelt for deltagerne. 25 deltagere var litt få - kanskje ikke markeds føringen var god nok eller at dette var rette dagen. Praktiske og tekniske utfordringer fungerte bra. Ser jeg kvelden under ett var det stor variasjon og god flyt: Barn fra kulturskolen Leste dikt/ spilte gitar Foredrag av lege ( uten lysbilder) Kaffe Foredrag fra Kreftforeningen( med lysbilder)

<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;"> =**<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Anne Rui sin besvarelsei: **=

<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">

<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">
a) Bruker erfaring og teori og planlegg et undervisningsoppdrag som du skal gjennomføre for Kreftforeningen. <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Jeg fikk en forespørsel fra ansvarlig for de vernepliktige ved Rena militærleir om å holde en presentasjon om tobakk, spesielt med fokus på snus siden vernepliktig stort sett er menn i 19- 20 – årsalderen og snusbruken har økt blant denne gruppen. <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Gi informasjon til de vernepliktige om tobakk generelt, og snus spesielt. Få dem til å reflektere over farene ved tobakksbruk og hvor sterk tobakksindustrien er, og gjennom dette fortsette å ta avstand fra tobakk eller gjøre noen refleksjoner rundt sitt eget tobakksbruk. <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Kunnskapsmål: kunnskap om tobakk og tobakksindustrien, og risikoen ved å bruke tobakk. Spesielt da hvordan snus påvirker fysisk yteevne. Bidra til refleksjon rundt eget tobakksbruk. Målgruppen er vernepliktige på Rena leir. De har selv søkt seg til Rena for senere å tjenestegjøre i Telemarksbataljonene eller utenlands, som for eksempell Afghanistan. Gruppen er over gjennomsnittlig når det gjelder å være opptatt av prestasjonsevne, trening og det å ta vare på seg selv. De representerer ikke den ”vanlig menig” sånn sett. Det er hovedsakelig unge menn, med ulik bakgrunn både kulturelt og faglig. Målgruppen har antakeligvis en del kunnskap om skadevirkningene av tobakk gjennom gjennom media, skolen og andre informasjonskanaler, men tanker at dette ikke rammer dem. De har mest sannsynlig holdningen om at røyk er farlig, mens snus er ikke er det i samme grad. Jeg antar at de ikke har mye kunnskap eller refleksjoner rundt om tobakksindustrien og konsekvensene av tobakksbruk rundt om i verden. De deltar etter anbefaling fra ansvarlig for de vernepliktige, slik at det kan være noen som er tilsted mer fordi de må enn vil. Vi fikk fritt spillerom på tid, men valgte å kjøre en presentasjon på 30 min – 45 min. Dette fordi vi tror dette er er tilstrekkelig for å formidle det vi ønsker, samt at det ikke blir langtekkelig for de som skal høre på. Vi har alt utstyr vi trenger på Rena. Presentasjonen skal holdes i en forelesningssal/auditorium. Innebygde mikrofoner, vi slipper å forholde oss til det. Forelesning, siden det er ca 80 -100 som vil kommer. Demonstrasjon: illustrere statistikker ved å bruke noen av tilhørerne. Vise videosnutt av en med laryktomert som synger en sang: ”You don’t always die from tobacco”. Struktur: sammenlikning. Sammenlikner tobakksrelaterte dødsfall opp mot andre dødsårsaker, tobakksprodukter opp mot andre produkter som ansees som så helsefarlige at de må trekkes tilbake fra markedet. Dette for å skape refleksjon og sette ting i perspektiv. <span style="color: black; font-family: Symbol; font-size: 9pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Global oversikt over antall dødsfall av ulike sykdommer, sammenlikne med tobakksrelaterte dødsfall. <span style="color: black; font-family: Symbol; font-size: 9pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Mange som lever med tobakksskader, men som ikke dør av det. <span style="color: black; font-family: Symbol; font-size: 9pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">·  <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Vise film <span style="color: black; font-family: Symbol; font-size: 9pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Tobakk: røyk. Hva røyk er, røykelov. <span style="color: black; font-family: Symbol; font-size: 9pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Snus: hva vi vet, hva er usikkert. Kreftrisiko og snus <span style="color: black; font-family: Symbol; font-size: 9pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Tips til å slutte med tobakk <span style="color: black; font-family: Symbol; font-size: 9pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Samfunnet opptatt av sikkerhet. Produkter som regnes som helsefarlige (el.artikler, leker med kreftfremkallende stoffer, feil på biler etc) trekkes tilbake. Tobakk selges selv om vi har påvist helserisiko ved å bruke produktet. Paradoks <span style="color: black; font-family: Symbol; font-size: 9pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Symbol; mso-fareast-font-family: Symbol; msobidifontfamily: Symbol; msofareastfontfamily: Symbol; msolist: Ignore;">· <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Din helse, ditt valg. Vil be om evaluering av vår kontaktperson på Rena Leir, samt en kollega som skal være tilstede. Gjennomfører ikke evaluering fra de vernepliktige. b) **Skriv et kort notat hvor du setter ord på din praktiske yrkesteori (PYT) som ligger bak planen. Praksistrekanten kan være til hjelp for å strukturere en slik begrunnet beskrivelse. Denne finner du i PowerPointen fra dag 1.**
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Formål: **
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Mål: **
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Holdningsmål: **<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Deltakerforutseninger: **<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Rammefaktorer: **<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Arbeidsmetoder: **<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Innhold: **
 * <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">Evaluering: **<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 9pt; line-height: 115%;">

PYT: Jeg har en grunnleggende oppfatning av at en eller annen aktivitet som setter i gang refleksjoner og tankeprosesser hos den enkelte er en av de beste læringsmetodene. Dette mener jeg kan skapes gjennom vinklinger som er annerledes enn det de tilhørerne er vant til å høre, samt overraskelsesmomenter underveis. I tillegg tror jeg på visuelle virkemidler som understreker viktige poenger i presentasjonen, da dette aktiviserer oss på flere plan enn bare ved å bli fortalt noe. Da jeg fikk oppdraget tenkte jeg at dette er en ung og kresen målgruppe som lett kan miste oppmerksomheten dersom de synes dette er uinteressant eller formanende. Siden gruppen tilhørere er på ca 100, fant jeg det vanskelig å legge opp til diskusjon og gruppearbeid. Jeg har derfor valgt virkemidler og vinklinger som jeg mener er noe annerledes enn det de er vant til i forhold til dette budskapet, og håper dette skal skape refleksjon. Samtidig har jeg vært bevisst på at de virkemidlene jeg bruker skal bidra til at jeg når formålet og målet med presentasjonen, samtidig at seriøsiteten i budskapet ikke overskygges av virkemidlene eller at det blir en presentasjon preget av at vi kommer med pekefingeren.

Har ikke gjennomført presentasjonen for målgruppen enda. Men har presentert den for kollegaer. Jeg synes det gikk som forventet. Strukturen på presentasjonen fungerte bra, og sammenlikningene fikk vi god respons på. Fikk også god respons på filme, som vi var spent på om var litt for sterk. Vi brukte omtrent 30 minutter. Må jobbe litt med overgangene til hvert tema, og få faktaopplysninger enda mer under huden. Forbrede meg på kritiske spørsmål. <span style="color: black; font-family: Calibri; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ascii-font-family: Calibri; mso-bidi-font-family: Arial; mso-hansi-font-family: Calibri; msoasciifontfamily: Calibri; msobidifontfamily: Arial; msohansifontfamily: Calibri;">.
 * c) Etter at du har gjennomført undervisningen skal du ganske umiddelbart skirve et kort notat om hvordan det gikk.**

<span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> a)   Planlegger ved hjelp av didaktisk planleggingsmodell:    Gi mennesker som har vist interesse for å gjøre en frivillig innsats for kreftsaken mer kunnskap om Kreftforeningen og vårt tilbud og mer om hvordan det er å leve med kreft. Dette kurset skal invitere inn til videre engasjement.      ** Læringsmål **     Kunnskapsmål: deltakere skal få vite mer om Kreftforeningens historikk, hovedmål og innsats for kreftsaken. Og kunnskap om våre tilbud og aktiviteter der man kan gjøre en frivillig innsats.     Holdningsmål: at deltakere skal få et inntrykk av hvordan det er å leve med kreft, fra mistanke til behandling/død. Også for pårørende.     **  Rammeforutsetninger   **   **  Arbeidsformer  **   **  Innhold/tema  ** <span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> b)    Jeg har ikke gjennomført opplegget, men har noen refleksjoner. STRUKTUR: Tenker det er naturlig at man tar en **presentasjonsrunde** med navn, bakgrunn. Leter etter et ufarlig spørsmål som kan løse opp stemningen á la ”hva er din favoritt ting å gjøre en søndag formiddag?” Opplegget følger **klassisk foredragsstruktur**. Det er egentlig ganske kjedelig, men forsøker å holde spenningen oppe med å knytte undertemaene til hovedtema gjennom opplegget (ved bruk av fire røde sirkler for det jeg vil at de skal huske aller mest), med en oppsummering til slutt. LÆRINGSFREMMENDE ELEMENTER: Bruker **filmsnutt** for å komplimentere i forhold til presentasjonen om det å leve med kreft. Det kan bli for mye med en kreftpasient på besøk, en filmsnutt er akkurat passe nærme. Ønsker å gjøre opplegget **mer deltakende**, for eksempel rundt delen om hvordan man lever med kreft. Her har jeg en jobb å gjøre. <span style="font-size: 12pt; line-height: 115%; mso-bidi-font-family: Calibri; msobidifontfamily: Calibri; msolist: Ignore;"> c)   Har ikke gjennomført opplegget ennå…
 * OPPDRAG: LAGE INTRODUKSJONSKURS FOR NYE FRIVILLIGE I KREFTFORENINGEN  **
 * Linda Bjoland, Seksjon Pasientforeninger og frivillighet **
 * Formål **
 * Deltakerforutsetninger  **
 * Deltakere har fattet interesse for Kreftforeningen som frivillig organisasjon, men har kanskje ikke bestemt seg
 * Begge kjønn i alderen 20-70 år
 * Alle yrkesgrupper
 * Bruker Kreftforeningens egne lokaler i landsdekkende seksjoner
 * Tilgang til alt teknisk utstyr: Power Point, bilde/lyd for filmvisning
 * Mulighet for gruppearbeid: cafébord?
 * 2-3 timer
 * Forelesning
 * Filmsnutt
 * Summing?
 * Kreftforeningens historikk, hovedmål, innsatsområder – gitte rammer fra Kreftforeningen
 * Hvordan leve med kreft? – hentet fra Kreftforeningens eget kurs
 * Hvordan engasjere seg som frivillig i Kreftforeningen? – gitte rammer ut i fra tilbud